Справа № 390/1714/18
Провадження № 3/390/607/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.11.2018 року Кіровоградський районний суд Кіровоградської області в складі:

головуючого - судді Терещенко Д.В.,

при секретарі Бреус І.П.,

за участю прокурора Кіровоградської місцевої прокуратури - ОСОБА_1,

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2,

розглянувши матеріали, що надійшли з Управління захисту економіки в Кіровоградській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, Німеччина, громадянки України, депутата Грузьківської сільської ради, Кіровоградського району Кіровоградської області, заміжньої, зареєстрованої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3 та області, проживаючої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4 та області, раніше до адміністративної відповідальності не притягувалась,

за ч.1 ст.172-6 КпАП України,

ВСТАНОВИВ:

До Кіровоградського районного суду Кіровоградської області надійшов протокол про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, в якому зазначено, шо ОСОБА_2, будучи, станом на 01.01.2018 року депутатом Грузьківської сільської ради Кіровоградського району Кіровоградської області та відповідно до п.п. «б» п.1 ч.1 ст.3 Закону України Про запобігання корупції, являючись субєктом відповідальності за правопорушення, повязаного з корупцією, несвоєчасно подала без поважних причин електронну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, а саме 19.07.2018 року о 12.48 год., чим вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, передбачене ч.1 ст.172-6 КУпАП.

Прокурор Солопов В.Ю. у судовому засіданні висловився про доведеність вини ОСОБА_2 у вчиненні корупційного правопорушення і просив визнати її винною та призначити стягнення.

ОСОБА_2 в судовому засіданні зазначила, що спочатку мала проблеми з отриманням довідок в податковій службі, а потім заповнила декларацію, але не перевірила, чи була вона на сайті, адже перевіряли голова та секретар сільської ради, які їй повідомили, що декларація на сайті відсутня.

Заслухавши думку прокурора та пояснення особи, щодо якої складено протокол, дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що провадження по справі підлягає закриттю, виходячи з таких підстав.

Згідно зі ст.129 Конституції України, розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в надані ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

Виходячи зі змісту ст.7, 254, 279 КУпАП, розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Статтею 19 Конституції України визначено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Крім того, відповідно до вимог статті 251 КУпАП обовязок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративне правопорушення.

На підставі рішення НАЗК «Про початок діяльності Національного агентства з питань запобігання корупції» від 14.08.2016 №1 розпочало свою діяльність Національне агентство з питань запобігання корупції, до повноважень якого згідно з п.8 ч.1 ст. 11 «Про запобігання корупції» (далі Закон № 1700-VII) належить здійснення в порядку, визначеному цим законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

НАЗК є центральним органом виконавчої влади, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику та має повноваження щодо здійснення в порядку, визначеному законом №1700-VII, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя зазначених осіб.

Диспозицією частини 1 статті ст. 172-6 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Закон України № 1700 визначає правові та організаційні засади функціонування системи запобігання корупції в Україні, зміст та порядок застосування превентивних антикорупційних механізмів, правила щодо усунення наслідків корупційних правопорушень.

Відповідно до ч.1 ст. 45 Закону «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "в" пункту 2, пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону, зобовязані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Статтею 48 Закону №1700-VII, регламентовано контроль та перевірку декларацій. Так, Національне агентство проводить щодо декларацій, поданих субєктами декларування, такі види контролю: 1) щодо своєчасності подання; 2) щодо правильності та повноти заповнення; 3) логічний та арифметичний контроль. Національне агентство проводить повну перевірку декларацій відповідно до цього Закону. Порядок проведення передбачених цієї статтею видів контролю, а також повної перевірки декларації визначається Національним агентством.

Державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права, за вимогами частини 2 статті 49 Закону, зобовязані перевіряти факт подання субєктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності, відповідних громадських рад, рад громадського контролю, утворених при державних органах), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.

Якщо за результатами контролю встановлено, що субєкт декларування не подав декларацію, відповідно до частини 3 статті 49 Закону, Національне агентство письмово повідомляє такого субєкта про факт неподання декларації, і субєкт декларування повинен протягом десяти днів з дня отримання такого повідомлення подати декларацію в порядку, визначеному частиною першою статті 45 цього Закону. Одночасно Національне агентство письмово повідомляє про факт неподання декларації спеціально уповноваженим субєктам у сфері протидії корупції, а також керівнику державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, вищому органу управління відповідного громадського обєднання, іншого непідприємницького товариства про факт неподання декларації відповідним субєктом декларування.

Системний аналіз наведених норм дає підстави дійти висновку, що здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, у тому числі щодо своєчасності подання декларації, належить до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції.

Так, Рішенням НАЗК №56 від 10 лютого 2017 року затверджено Порядок проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. У п. 5, розд. І вказаного Порядку йдеться про те, що контроль декларацій Національне агентство здійснює відповідно до цього Порядку через працівників структурного підрозділу його апарату, діяльність яких повязана зі здійсненням такої функції та автоматично засобами забезпечення Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Повну перевірку декларацій, відповідно до цього Порядку, Національне агентство здійснює через працівників Підрозділу.

Пунктом 1 ч. 1 розділу II Порядку встановлено, що відповідно до Закону Національне агентство проводить щодо декларацій такі види контролю: щодо своєчасності подання.

Пунктом 5 ч. 2 розділу II Порядку передбачено, що Національне агентство здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій на підставі:5) інформації, що надходить до Національного агентства від правоохоронних органів.

Відповідно до вимог ч. 5 розділу ІІ Порядку, якщо за результатами контролю встановлено, що субєкт декларування несвоєчасно подав декларацію, Національне агентство направляє такому субєкту лист з проханням надати пояснення щодо причин несвоєчасного подання декларації. За наявності ознак адміністративного правопорушення уповноважена особа Національного агентства складає протокол про адміністративне правопорушення у встановленому законодавством порядку, який за рішенням Національного агентства направляється до суду.

Тобто, Порядок проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затверджений рішенням НАЗК №56 від 10 лютого 2017 року встановлює обовязок складання протоколу про адміністративне правопорушення за наслідками контролю декларації саме уповноваженою особою НАЗК.

Згідно ч.3 ст.49 Закону №1700-VII якщо за результатами контролю встановлено, що субєкт декларування не подав декларацію, Національне агентство письмово повідомляє такого субєкта про факт неподання декларації, і субєкт декларування повинен протягом десяти днів з дня отримання такого повідомлення подати декларацію в порядку, визначеному частиною першою статті 45 цього Закону. Одночасно Національне агентство письмово повідомляє про факт неподання декларації спеціально уповноваженим субєктам у сфері протидії корупції, а також керівнику державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, вищому органу управління відповідного громадського обєднання, іншого непідприємницького товариства про факт неподання декларації відповідним субєктом декларування.

Таким чином, здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, належить до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції.

До протоколу не додано докази, які б підтверджували, що про факт виявлення несвоєчасного подання декларації було повідомлено НАЗК і за результатами перевірки, проведеної НАЗК, відповідні матеріали були спрямовані до органу, уповноваженого на складання протоколу такої категорії.

Необхідність дотримання процедури, визначеної у Законі України «Про запобігання корупції», підтверджена позицією, викладеною у постанові Верховного Суду від 11 квітня 2018 року ( справа №814/886/17).

Між тим, як вбачається із матеріалів, перевірка обставин несвоєчасного подання декларації ОСОБА_2 проведено посадовою особою Управління захисту економіки в Кіровоградській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, про що свідчить протокол № 249/18 від 01.11.2018 про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією та додані до нього матеріали.

Однак така діяльність посадової особи Управління захисту економіки в Кіровоградській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України виходить за межі його повноважень, які регламентовані «Положенням про Департамент захисту економіки Національної поліції України, затвердженого Наказом НП України від 07 листопада 2015 року № 81.

Відповідно до вказаного нормативного акту, працівники Департаменту мають право складати адміністративні протоколи про виявлені факти порушення антикорупційного законодавства та направляти їх до судових органів у встановленому законом порядку.

В матеріалах справи відсутні докази затвердження та надсилання Національним агентством з питань запобігання корупції до юридичної особи публічного права обґрунтованого висновку про порушення ОСОБА_2 вимог законодавства у сфері запобігання корупції. Також, відсутній лист Національного агентства на адресу ОСОБА_2 з проханням надати пояснення щодо причин несвоєчасного подання декларації, що передбачено ч. 5 розділу II Порядку.

Разом з наведеним, матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять будь-якої інформації про дотримання посадовою особою Департамент захисту економіки вищезазначеної процедури після виявлення факту несвоєчасного подання декларації, та одночасно вказують на те, що посадова особа Департамент захисту економіки не діяла в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України, а перейняла на себе повноваження що відносяться до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції.

Наведене дає правову підставу суду дійти висновку про недопустимість зібраних по справі доказів з огляду на приписи ч.3 ст. 62 Конституції України, у якій йдеться про те, що обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачиться на її користь.

Згідно із ч. 2 ст. 6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини від 04.11.1950, кожен обвинувачений у вчиненні правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Таким чином, суд приходить до висновку про недоведення у встановлений законом спосіб у діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, у звязку із чим, провадження у даній справі необхідно закрити на підставі п. 1 ч.1 ст.247 КУпАП.

На підставі ст. ст.1, 9, 283, 284, ч.1 ст. 172-6, п. 1 ч. 1ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ч.3 ст. 62 Конституції України, ст.6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини (РИМ, 4.ХІ.1950), суд

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження по справі про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП, у звязку з відсутністю в діях останньої складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Кропивницького апеляційного суду, через Кіровоградський районний суд Кіровоградської області, протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною пятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу.

Суддя: