Справа №522/1790/18
Провадження 3/522/1364/18
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

06 березня 2018 року м. Одеса

Суддя Приморського районного суду м. Одеси Попревич В.М., секретар судового засідання Разумовська Ю.В., за участю прокурора - Салеборського О.П., захисника ОСОБА_1, особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, розглянувши справу про адміністративне правопорушення яка надійшла з Управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2, яка народилася 28 березня 1972 року в м. Одесі, громадянка України, яка має вищу освіту, працює керівником апарату Малиновського районного суду міста ОСОБА_1, яка зареєстрована та фактично проживає за адресою: м. Одеса, вул ОСОБА_3, 104АДРЕСА_1, раніше до адміністративної корупційної відповідальності не притягувалася,

- за ст.ст. 172-6 ч.2 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

До суду від управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України надійшов протокол про адміністративне правопорушення №79 від 15.01.2018 року, в якому зазначено, що ОСОБА_2 перебуваючи на посаді керівника апарату Малиновського районного суду м. Одеси, порушила вимоги ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон) тим самим вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, за наступних обставин.

Як зазначено в протоколі №79 від 15.01.2018 року, 06.08.2001 року ОСОБА_2 прийняла присягу. Наказом Малиновського районного суду м. Одеси №38-ОС від 05.05.2008 року ОСОБА_2 переведено на посаду керівника апарату вказаного суду з 05.05.2008 року.

ОСОБА_2 обіймає посаду державного службовця категорії «Б».

У відповідності до ст. 3 ч. 1 п. 1 п.п. "в" Закону України "Про запобігання корупції" ОСОБА_2 є державним службовцем, та на неї поширюється дія Закону.

Згідно з ч. 2 ст. 52 Закону України "Про запобігання корупції" у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів (мінімальних заробітніх плат у редакції від 14.10.2014 року), встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Відповідно до Закону України "Про державний бюджет на 2016 рік", станом на 01.01.2016 року, мінімальна заробітня плата складала 1378 грн.

Згідно з відповіді ТУ ДСА в Одеській області встановлено, що ОСОБА_2 у грудні 2016 року було нараховано заробітню плату у розмірі 94 490, 18 грн. З вказаної суми утримано податків на 18 425, 58 грн. Підставами формування виплаченої у грудні 2016 року заробітньої плати є відомості розподілу заробітної плати від 15 грудня 2016 року № 161215СЕ708689 та від 28 грудня 2016 року № 161228СТ946653, що є доходом ОСОБА_2

Отримана 28.12.2016 ОСОБА_2 заробітна плата перевищує 50 прожиткових мінімумів доходів громадян, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року (в редакції станом на 1 січня 2016 року та на 1 січня 2017 року), що свідчить про суттєву зміну майнового стану та потребує додаткових заходів фінансового контролю передбачених ч. 2 ст. 52 Закону, тобто подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані до НАЗК.

Як ОСОБА_2 зазначила, то вона розуміє, що доходом є заробітна плата, яка нарахована (з податками), вказану суму вона задекларувала у щорічній декларації за 2016 рік. Інформацію про суму нарахованої заробітної плати (загальну за рік, в тому числі і за грудень 2016 року) отримала з ТУ ДСА України в Одеській області.

На період отримання заробітної плати у грудні 2016 року їй було не відомо розмір нарахованої суми, дізналася лише із довідки при заповненні декларації, тому вона і не подала повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Так, ОСОБА_2, згідно послідовності дій користувача ІТС Реєстр, 13.03.2017 заповнила розділ 11 (Доходи, в тому числі подарунки) декларації, в якому зазначила дохід у вигляді заробітної плати (саме нарахований з податками).

Таким чином, ОСОБА_2 під час заповнення 13.03.2017 щорічної декларації за 2016 рік стало відомо із довідки, яку отримано з ТУ ДСА України в Одеській області, що її заробітна плата за грудень 2016 року склала 94490,18 грн., тобто перевищувала 50 прожиткових мінімумів, встановлених на 1 січня відповідного року та потребувала додаткового відображення у повідомлені про суттєві зміни у майновому стані.

Також, згідно листа Національного агентства з питань запобігання корупції за № 51-12/30830/17 від 01.09.2017 року за підписом заступника керівника Департаменту фінансового контролю та моніторингу способу життя ОСОБА_4, субєкт декларування, у разі отримання заробітної плати (всі види нарахованих виплат протягом календарного місяця, які віднесені до заробітної плати), яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, повідомляє про суттєві зміни у майновому стані у десятиденний строк з дня отримання заробітної плати, тобто загальної суми нарахованої заробітної плати за місяць.

Таким чином, ОСОБА_2 будучи субєктом відповідальності за правопорушення, повязане з корупцією, згідно п.п. «в» п. 1 ч. 1 ст. З Закону, на якого поширюються вимоги ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», в порушення встановленого законом десятиденного строку, не повідомила НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, а саме отримання доходу у вигляді заробітної плати, загальною сумою 94 490, 18 грн., яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, чим вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

ОСОБА_2 не виконала вимоги ч. 2 ст. 52 Закону, які виникли у неї, як у державного службовця, тобто місцем вчинення правопорушення є місце роботи - Малиновський районний суд м. Одеса, який розташована у м. Одеса, вул. Василя Стуса, 1а.

Датою виявлення правопорушення є дата складання рапорту про встановлення факту вчинення правопорушення, повязаного з корупцією.Часом вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією є 25.03.2017. коли ОСОБА_2 у порушення десятиденного строку з моменту отримання доходу письмово не повідомила НАЗК після того, як що стало відомо суму заробітної плати за грудень 2016 року з довідки ТУ ДСА України в Одеській області.

У судовому засіданні ОСОБА_2 суду пояснила, що нарахування заробітної плати у такому розмірі відбулось у звязку із заборгованістю по її виплаті за інші місяці. Вважає, що в її діях відсутній склад правопорушення, оскільки у декларації за 2016 рік, вона вказала повну суму доходу.

Крім того, адвокат ОСОБА_1 вважала за необхідне закрити провадження по справі у зв'язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, а саме об'єктивної та суб'єктивної сторони.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вислухавши думку прокурора, захисника, та особи, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення, суддя приходить до висновку, що провадження по справі підлягає закриттю з наступних підстав.

Відповідно до ч.1,2 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, суддя під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, а в даному випадку про адміністративне корупційне правопорушення, в числі інших визначених законом обставин, зобов'язаний з'ясувати: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягається до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого Законом України «Про засади запобігання і протидії корупції» або, з огляду на час вчинення правопорушення чи розгляду в суді,Законом України «Про запобігання корупції»; чи є особа винною в його вчиненні, отже чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Суддя також повинен з'ясувати мотив і характер вчиненого діяння, повноваження особи, яка його вчинила, наявність причинного зв'язку між діянням і виконанням останньою службових (посадових) повноважень, а у відповідних випадках - мети правопорушення.

Відповідно до вимог ст. ст.245,251,252,280 КУпАПсуд зобов'язаний повно, всебічно та об'єктивно з'ясувати всі обставини справи, дослідити в судовому засіданні наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь - які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, та іншими документами. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ч.ч. 2, 3 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

При цьому, при розгляді справ цієї категорії слід керуватисяКонституцією України, Конвенцією ООН проти корупції (Нью-Йорк, 31 жовтня 2003 року), Кримінальною конвенцією Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 27 січня 1999 року), додатковим протоколом до Кримінальної конвенції Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 15 травня 2003 року),Законом України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII «Про запобігання корупції»(далі - Закон),Кодексом України про адміністративні правопорушення, іншими нормативно-правовими актами України, а також практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Так, відповідно до положень ч. 2ст. 172-6 КУпАП передбачено відповідальність за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Тобто об'єктивна сторона зазначеного правопорушення полягає в тому, що:

- 1) в суб'єкта правопорушення відбулись суттєві зміни в майновому стані;

- 2) суб'єкт правопорушення не повідомив про такі зміни в десятиденний строк.

Поняття «суттєві зміни у майновому стані» та строки повідомлення про такі зміни розкрито вст. 52 Закону України «Про запобігання корупції»(далі Закону), відповідно до положень якої, у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів (на момент отримання доходу ОСОБА_2 50 мінімальних заробітніх плат), зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство.

З зазначеної правової норми вбачається, що обов'язок повідомити про суттєву зміну у майновому стані, пов'язаний з моментом отримання доходу чи придбання майна.

Як вказано в протоколі про адміністративне правопорушення, ОСОБА_2 стало відомо про отримання доходу у розмірі, що підлягає повідомленню тільки у березні 2017 року. Законом України №1774-19 від 06.12.2016 року, у ст. 52 Закону, було внесені зміни, а саме словосполучення: мінімальні заробітні плати замінено на прожиткові мінімуми для працездатних осіб.

Крім того, у протоколі зазначено, що ОСОБА_2 вчинила правопорушення саме 25.03.2017 року. На цей момент, отримана нею сума не підлягала повідомленню оскільки не перевищувала 80 000 грн. (1600 гривень складав прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01.01.2017 року). Фактично отримана ОСОБА_2 сума заробітньої плати за грудень 2016 року складає 76 064,60 гривень. Варто зазначити, що лист НАЗК за № 51-12/30830/17 від 01.09.2017 року, в якому зазначено, що декларуванню підлягає повністю нарахована заробітня плата, прийнятий тільки через півроку після подій, які ставляться у провину ОСОБА_2 На той час, вона обєктивно не могла усвідомлювати і передбачати саме таке розяснення НАЗК.

Варто звернути увагу на те, що рішенням ЄСПЛ, від 14 жовтня 2010 року, у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов'язків осіб, національні органи зобов'язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

У відповідності до ст. 7 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини ( далі-Конвенція), нікого не може бути визнано винним у вчиненні будь-якого кримінального правопорушення на підставі будь-якої дії чи бездіяльності, яка на час її вчинення не становила кримінального правопорушення згідно з національним законом або міжнародним правом. Також не може бути призначене суворіше покарання ніж те, що підлягало застосуванню на час вчинення кримінального правопорушення.

З урахуванням суттєвих суперечностей у протоколі про адміністративне правопорушення, сам протокол складений із порушеннями та не містить конкретного формулювання події адміністративного правопорушення, суддя не може вважати його належним доказом вини особи, та визнання будь-кого винним на підставі такого протоколу було б суттєвим порушення права особи на справедливий суд, а також певною мірою і права щодо ніякого покарання без закону.

Крім цього, варто зазначити і те, що як вбачається з матеріалів провадження перевірка стосовно ОСОБА_2 проводилась виключно працівниками УЗЕ в Одеській області ДЗЕ Національної поліції України, які відбирали пояснення, робили запити, збирали докази, складали протоколи про адміністративне правопорушення.

При цьому в матеріалах провадження відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_2, повідомлення НАЗК про результати такої перевірки ДЗЕ НП України та інше.

Слід зазначити, що згідно з п.1 та п.4 Загальних положень «Про Департамент захисту економіки Національної поліції України» покладення на Департамент обов'язків, що не належать або виходять за межі його компетенції не допускається.

Відповідно до п.1, п.п.1 п.3, п.5 «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» (далі Порядку), затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 56 від 10.02.2017 року, цей Порядок визначає механізм проведення НАЗК контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон).

Згідно з п.2 - п.5 розділу II Порядку, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб'єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб'єкта декларування та спеціально уповноважених суб'єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку.

Департамент захисту економіки Національної поліції України, не відноситься до суб'єктів, які наділені правом перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб'єктів декларування. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов'язана зі здійсненням такої функції.

Посадовці ДЗЕ НП України, відповідно до п.4 розділу II Порядку, вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації, або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціального уповноваженого суб'єкту у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення.

В той же час, усі обов'язкові дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що суб'єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності.

Держава перед застосуванням каральних заходів щодо правопорушників зобовязана перш за все створити умови для належного виконання особою своїх обовязків, в даному випадку прийняття чітких законів (підзаконних нормативно-правових актів), які б не підлягали двухзначному трактуванню, створенню і належному веденню електронного реєстру. Покарання не повинно бути застосованим до особи за наявності формальних підстав правопорушення, та повинно бути відповідним вчиненому діянню з урахуванням усіх обставин (субєктивних та обєктивних ознак).

Крім вище викладеного, суддя вважає за необхідне зазначити, що суб'єктивна сторона зазначеного правопорушення характеризується наявністю вини виключно у формі умислу, а вчинення такого діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності, тому для притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч. 2ст. 172-6 КУпАП, суддя мав отримати докази того, що остання усвідомлювала суспільну небезпечність неповідомлення (несвоєчасного повідомлення) про суттєві зміни в майновому стані, передбачала можливість настання негативних наслідків - неможливості здійснення фінансового контролю з боку держави, та бажала настання таких наслідків (прямий умисел), або байдуже ставилася до їх настання чи свідомо допускала їх настання.

Однак, у своїй щорічній декларації за 2016 рік, 13.03.2016 року ОСОБА_2 зазначила об'єктивно та повно свою заробітню плату отриману за основним місцем роботи, що на думку судді свідчить про відсутність умислу в останньої на приховання своїх статків чи порушення вимог фінансового характеру.

Статтею 62 Конституції Українивстановлено презумпцію невинуватості. Обов'язок встановлення всіх обставин умовного правопорушення та доведення вини особи покладається на сторону обвинувачення. Всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

Згідно з ч. 2 ст. 6 Конвенції кожен обвинувачений у вчиненні правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Викладені обставини свідчать про недоведеність наявності в діянні ОСОБА_2 об'єктивної та суб'єктивної сторони правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.176-2КУпАП, що виключає можливість притягнення її до адміністративної відповідальності за вказаною правовою нормою.

Керуючись п. 1 ст. 247 ст. ст. 283, 284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_2 ст.172-6 ч.2 КУпАП закрити у звязку з відсутністю в діянні складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Одеської області через Приморський районний суд м. Одеси протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Приморського

районного суду м. Одеси ОСОБА_5

06.03.2018