П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16 квітня 2018 року м. Фастів

Суддя Фастівського міськрайонного суду Київської області Питель-Тьолушкіна В.Л. за участі секретаря - Лисовець В.В., Андросенко А,С., прокурорів Левицької У.І., Рудика Р.Ю., особи яка притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1,

розглянувши матеріали справи, які надійшли від Управління захисту економіки в Київській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-6 КУпАП ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця м. Ялта АР Крим, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1, проживаючого за адресою: АДРЕСА_2, працюючого на посаді судді Васильківського міськрайонного суду Київської області, -

встановив:

Відповідно до протоколу № 180 від 12.12.2017 року ОСОБА_1 притягується до адміністративної відповідальності за наступних обставин.

Так, ОСОБА_1 Указом Президента України «Про призначення суддів» від 12 березня 2012 року № 193/2012 призначений на посаду судді Васильківського міськрайонного суду Київської області.

Наказом Голови Васильківського міськрайонного суду Київської області від 11.04.2012 року № 31-к ОСОБА_1 зарахований до штату Васильківського міськрайонного суду Київської області на посаду судді з 11.04.2012.

Статтею 1 Закону №1700-VII визначено, що правопорушення, пов'язане з корупцією, - це діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною в частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом установлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до частини 1 статті 65 Закону №1700-VII за вчинення корупційних або пов'язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій статті 3 цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

Відповідно до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Відповідно до статті 10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно,-коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Відповідно до статті 11 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Частиною 2 статті 1726 КУпАП установлено, що неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку- нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані - тягне за собою накладення штрафу від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Склад адміністративного правопорушення, передбачений частиною 2 статті 1726 КУпАП, є формальним, оскільки не передбачає настання наслідків, водночас суб'єкт правопорушення усвідомлює протиправність вчиненого ним діяння (дії або бездіяльності).

Виходячи із диспозиції частини 2 статті 1726 КУпАП, неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані є адміністративним правопорушенням, пов'язаним з корупцією, що вчиняється суб'єктом правопорушення, який усвідомлював, що його бездіяльність, тобто неподання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, є порушенням Закону (є протиправною), тягне за собою адміністративну відповідальність, і бажав так чинити, або свідомо допускав, що така бездіяльність призведе до порушення Закону, хоча не бажав його порушувати.

Водночас несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані є також адміністративним правопорушенням, пов'язаним з корупцією, учинене суб'єктом правопорушення, який усвідомив, що, пропустивши строки подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані порушив Закон і подальше неподання такого повідомлення також є порушенням цього Закону, та з метою припинення такого порушення він умисно діє (подає повідомлення) і бажає так чинити, розуміючи, що фактично викриває сам себе у вчиненні порушення Закону.

Суб'єктивна сторона адміністративного правопорушення за неподання повідомлення про суттєву зміну у майновому стані буде відсутня у разі об'єктивної неможливості подання такого повідомлення (неналежна робота Реєстру, хвороба, інша непереборна сила, що унеможливлює його подання), і його подальше несвоєчасне подання не утворює склад адміністративного правопорушення.

Водночас, якщо суб'єкт правопорушення без об'єктивних (поважних) причин вчасно не повідомив про суттєві зміни у майновому стані, але повідомив про такі зміни згодом, однак з порушенням 10-ти терміну, тобто несвоєчасно повідомив, таке несвоєчасне повідомлення утворює склад адміністративного правопорушення.

Відповідно до підпункту «Ґ» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону №1700- VII, посаду судді віднесено до суб'єктів, на яких поширюється дія цього Закону.

Відповідно до абзацу 14 частини 1 статті 1 Закону №1700-VII, суб'єкти декларування - особи, зазначені у пункті 1, підпункті «а» пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, інші особи, які зобов'язані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Відповідно до абзацу 3 пункту 2 Розділу XIII Прикінцеві положення Закону №1700-VII, у 2016 році службові особи, які на день початку роботи зазначеної системи займають згідно зі статтею 50 цього Закону відповідальне та особливо відповідальне становище, зобов'язані подати щорічні декларації за минулий рік у порядку, установленому цим Законом, протягом 60 календарних днів після початку роботи системи.

Відповідно до примітки до статті 50 Закону №1700-VII, під службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, в цій статті розуміється у тому числі посада судді.

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) від 10.06.2016 року № 2 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 958/29088) «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» визначено, що система подання та оприлюднення відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочала свою роботу у два етапи. Перший етап - з 00 годин 00 хвилин 15 серпня 2016 року, у тому числі і для таких типів декларацій (повідомлень) та суб'єктів декларування:

-щорічні декларації за 2015 рік службових осіб, які станом на 15 серпня 2016 року займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище. Зазначені декларації подаються протягом 60 календарних днів;

-декларації, передбачені абзацом першим частини другої статті 45 Закону (декларації осіб, які припиняють діяльність, пов'язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування), службових осіб, які 15 серпня 2016 року чи пізніше цієї дати припиняють діяльність, пов'язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, та станом на день такого припинення займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище;

- повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб'єкта декларування, передбачені частиною другою статті 52 Закону, службових осіб, які станом на 15 серпня 2016 року чи пізніше цієї дати займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище.

Рішенням Національного агентства від 18.08.2016 року № 1 «Про внесення змін до деяких рішень Національного агентства з питань запобігання корупції щодо функціонування Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», внесені зміни у підпункт 1 пункту 1 рішення Національного агентства від 10.06.2016 року № 2 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 958/29088) «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», а саме: слова та цифри «15 серпня 2016 року» змінити словами та цифрами «01 вересня 2016 року».

Таким чином, система подання та оприлюднення відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочала свою роботу у два етапи, перший етап - з 00 годин 00 хвилин 01 вересня 2016 року, у тому числі і для таких типів декларацій (повідомлень) та суб'єктів декларування:

-щорічні декларації за 2015 рік службових осіб, які станом на 01 вересня 2016 року займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище. Зазначені декларації подаються протягом 60 календарних днів;

-декларації, передбачені абзацом першим частини другої статті 45 Закону (декларації осіб, які припиняють діяльність, пов'язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування), службових осіб, які 01 вересня 2016 року чи пізніше цієї дати припиняють діяльність, пов'язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, та станом на день такого припинення займають, згідно зі статтею 50 Закону, відповідальне та особливо відповідальне становище;

-повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб'єкта декларування, передбачені частиною другою статті 52 Закону, службових осіб, які станом на 01 вересня 2016 року року чи пізніше цієї дати займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище.

Рішенням Національного агентства від 10.06.2016 року № 3 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 961/29091) затверджено Форму повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування та правила заповнення форми повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування. Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування подається ним особисто шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Національного агентства через власний персональний електронний кабінет суб'єкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Паперова копія повідомлення не надсилається (не подається). Зазначена у повідомленні інформація включається до Реєстру та оприлюднюється в публічній частині Реєстру на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо суб'єкта установлено, що ОСОБА_1 02.09.2016, згідно з договором купівлі-продажу № 469 від 02.09.2016, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_4, придбав нерухоме майно - земельну ділянку, загальною площею 0.0801 га, кадастровий номер НОМЕР_1. У той же день зазначене нерухоме майно зареєстровано за ОСОБА_1, як власником, за реєстраційним номером об'єкта нерухомого майна № 24.

11 жовтня 2016 року, на 39-й день з моменту виникнення суттєвої зміни у майновому стані, суб'єкт декларування, ОСОБА_1, подав повідомлення про суттєві зміни у майновому стані шляхом заповнення відповідної форми в особистому кабінеті користувача на веб-ресурсі https://publіс.nazk.&оv.ua, а саме про придбання 02.09.2017 об'єкта нерухомого хМайна - земельної ділянки, загальною площею 0.0801 га, кадастровий номер НОМЕР_1, на суму 1750060 гривень (гіперпосилання на унікальний ідентифікатор документа - Форму змін в Єдиному реєстрі декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядуванняhttps://public.nazk.gov.ua/declaration/ff3blOf9-c8b9-4f2a-a9ef-3918abed4flc).

Таким чином, інформація, зазначена суб'єктом декларування, суддею Васильківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1, у Формі змін, щодо часу придбання об'єкта нерухомо майна відповідає дійсності.

Відповідно до частини 2 статті 52 Закону № 1700-VII, у разі суттєвої зміни в майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, установлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року (Закон № 1700-VII в редакції до внесення змін Законом України «Про внесення змін до деяких законів України» від 06.12.2016 № 1774-VIII), зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Ця інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» від 25.12.2015 № 928-VIII мінімальна заробітна плата у місячному розмірі для працездатних осіб з 01 січня 2016 року установлена на рівні 1378 грн..

Ціна об'єкта нерухомого майна - земельної ділянки, загальною площею 0.0801 га, кадастровий номер НОМЕР_1, на момент придбання становила 1750060 грн., що еквівалентно 1270 мінімальним заробітним платам установленим для працездатних осіб на 1 січня 2016 року (1750060/1378 = 1270), та, відповідно до частини 2 статті 52 Закону №1700-VII, у суб'єкта декларування, судді Васильківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1, починаючи з 03.09.2016 року виник обов'язок у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна подати письмове повідомлення про суттєві зміни у майновому стані шляхом заповнення відповідної форми змін в особистому кабінеті користувача на веб-ресурсі https://public.nazk.gov.ua. Кінцевою датою подання такого повідомлення, без порушення вимог частини 2 статті 52 Закону № 1700-VII, у даному випадку, є 12 вересня 2016 року.

Отриманою від Національного агентства інформацією установлено, що суб'єкт декларування, ОСОБА_1, зареєструвався в ITC «Реєстр» лише 08.10.2016 року, тобто значно пізніше ніж кінцева дата подання повідомлення про суттєву зміну у майновому стані. Також з відповіді Національного агентства установлено, що офіційних звернень від зазначеного суб'єкта станом на 22.11.2017 року не надходило, окрім листа з електронної пошти ІНФОРМАЦІЯ_2, зазначеної користувачем при реєстрації в ITC «Реєстр», на пошту Технічної допомоги , від 10.10.2016 року щодо логічної помилки при заповненні повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Враховуючи викладене, можна зробити висновок, що суб'єктдекларування ОСОБА_1 до 10.10.2016 року не звертався до Національного агентства щодо неможливості подання Форми змін, іншої технічної підтримки з питань подання Форм змін.

Окрім того, як установлено з послідовності дій користувача Реєстру ОСОБА_1, діяльність щодо подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, розпочата суб'єктом декларування 08.10.2016 року, тобто на 35-й день з моменту її виникнення, що значно пізніше, ніж кінцева дата подання такого повідомлення.

Працівниками Департаменту захисту економіки під час збору доказів не встановлено об'єктивних (поважних) причин для неподання або несвоєчасного подання суб'єктом декларування повідомлення про суттєві зміни в майновому стані.

Таким чином, суб'єкт декларування, ОСОБА_1, з моменту виникнення в нього суттєвої зміни у майновому стані фактично бездіяв, тобто не подавав і не намагався подати повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, а в разі неможливості її подання з тих чи інших причин не звертався і не повідомляв про це контролюючий орган Національне агентство. Діяльність зазначеного суб'єкта декларування щодо подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані розпочата лише 08.10.2016 року, тобто після пропущення строків подання такого повідомлення, оскільки він усвідомив, що подальше неподання такого повідомлення є порушенням Закону і його подальші дії, направлені на подання повідомлення, є фактично визнанням факту порушення Закону з його боку.

Суб'єкт декларування, суддя Васильківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1, повідомив про суттєву зміну у майновому стані, про придбання 02.09.2017 року об'єкта нерухомого майна - земельної ділянки, загальною площею 0.0801 га, кадастровий номер НОМЕР_1, на суму 1750060 грн., лише 11.10.2016 року, тобто на 39-й день з моменту виникнення такої суттєвої зміни, що є несвоєчасним повідомленням та порушенням вимоги частини 2 статті 52 Закону № 1700-VII.

Суб'єкт декларування ОСОБА_1 своїм листом від 29.07.2017 року повідомив, що робив спроби подати повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, однак у зв'язку із некоректною роботою Реєстру та цифрового підпису не зміг вчасно це зробити.

Повідомлення ОСОБА_1 щодо неможливості подання повідомлення про суттєву зміну у майновому стані є неприйнятним, оскільки, ОСОБА_1 зареєструвався в реєстрі лише 08.10.2016 року (на 35-й день з моменту виникнення суттєвої зміни у майновому стані), та не звертався до Національного агентства будь яким чином про неможливість входу до Реєстру та/або подання повідомлення, а звернувся лише 10.10.2016 року, що прямо вказує на його свідому бездіяльність у поданні такого повідомлення.

Зважаючи на викладене вище, ОСОБА_1, перебуваючи на посаді судді Васильківського міськрайонного суду Київської області, будучи, згідно з підпунктом «ґ» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону №1700-VII, суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язані з корупцією, та, згідно з абзацом 14 частини 1 статті 1 цього ж Закону суб'єктом декларування, після виникнення в нього суттєвої зміни у майновому стані (після придбання ним 02.09.2016 року, згідно з договором купівлі-продажу № 469 від 02.09.2016 року, посвідченого приватним нотаріусом Київського міського нотаріального округу ОСОБА_4, нерухомого майна - земельної ділянки, загальною площею 0.0801 га, кадастровий номер НОМЕР_1, на суму 1750060 грн., шо становить 1270 мінімальних заробітних плат, установлених для працездатних осіб на 1 січня 2016 року, тобто понад 50 таких заробітних плат), знаючи про необхідність подання повідомлення про такі суттєві зміни суб'єкта декларування, фактично до 08.10.2016 року свідомо не вчиняв ніяких дій направлених на подання такого повідомлення, та в подальшому усвідомивши, що, не повідомивши про суттєву зміну, порушив Закон, і лише 08.10.2016 року розпочав діяльність щодо їх подання (створення чернетки, заповнення розділів тощо) та 11.10.2016 року повідомив про суттєву зміну у майновому стані з порушенням установлених строків, що є порушенням вимог частини 2 статті 52 Закону №1700-VII (Закон № 1700-V1I в редакції до внесення змін Законом України «Про внесення змін до деяких законів України» від 06.12.2016 № 1774-VIII), в частині своєчасності подання таких повідомлень, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, передбачене частиною 2 статті 1726 КУпАП.

Місцем вчинення адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, що передбачене частиною 2 статті 1726 КУпАП, є місце роботи ОСОБА_1, а саме Васильківський міськрайонний суд Київської області, розташований за адресою вулиця Шевченка, буд. 8, місто Васильків, Київська область, оскільки обов'язок повідомляти про суттєві зміни в майновому стані виник у ОСОБА_1 у зв'язку із зайняттям посади судді Васильківського міськрайонного суду Київської області.

Датою вчинення адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, є 11 жовтня 2016 року, тобто дата несвоєчасного повідомлення про суттєву зміну у майновому стані декларанта.

Фактичним моментом виявлення вчиненого суб'єктом декларування, суддею Васильківського міськрайонного суду Київської області ОСОБА_1, адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, передбаченого частиною 2 статті 1726 КУпАП, є дата складення даного протоколу про адміністративне правопорушення, пов'язаного з корупцією.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні вказаного правопорушення категорично заперечив та пояснив, що неодноразово у встановлений законодавством строк, як за місцем проживання, так і за місцем роботи, робив спроби подати повідомлення про суттєві зміни у майновому стані шляхом заповнення відповідної форми на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Однак, Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування не працював та видав повідомлення про помилки природа яких була йому не відома. З цього приводу він постійно зустрічав повідомлення в мережі інтернет про недоліки системи декларування та їх некоректну роботу, яка має бути виправлена НАЗК. Окремо зазначив, що факт неодноразових спроб подати декларацію за місцем проживання може підтвердити свідок - ОСОБА_6. Пояснював, що перебуваючи на робочому місці 12.09.2016 року він в черговий раз здійснив спроби подати декларацію в присутності та за допомогою працівника суду ОСОБА_7, який в суді фактично виконує функції ІТ-адміністратора, проте спроби не дали бажаного результату, і Реєстр видавав повідомлення про помилку. Після чергової спроби, ОСОБА_7 повідомив йому, що він знайшов проблему, яка полягала в технічних недоліках виданого цифрового підпису, а саме не зазначення в останньому його особистого ідентифікаційного коду. Повідомиляв, що в певний період часу ЄЦП видавалися суддям без зазначення в останніх ідентифікаційного коду, оскільки для роботи в системі діловодства такі реквізити були не потрібні. Отже ЕЦП працював в системі діловодства ДЗ, при цьому він не працював з Реєстром. Вказана обставина була йому не відома, і про неї він дізнався від ОСОБА_7, який і є свідком цих подій. Після чого ОСОБА_7 запропонував вихід із ситуації, що склалася, а саме він підготує необхідні документи за підписом керівництва суду для внесення відповідних змін в технічні характеристики ЕЦП для того, щоб ЕЦП запрацював в Реєстрі і він мав фізичну можливість подати повідомлення про суттєві зміни в майновому стані. На початку жовтня ОСОБА_7 повідомив йому, що вказані дії вчинено, і він може нарешті подати повідомлення про суттєві зміни в майновому стані. Після чого, він зміг зайти до системи Реєстру і зареєструватися в особистому кабінеті. Натомість при заповненні повідомлення виникли проблеми і він через особистий кабінет звернувся із запитом про проблеми із поданням такого повідомлення, відповідь на яке не отримав і досі. Зазначене додатково свідчить про якість роботи Реєстру і його технічної підтримки. Після усунення недоліків ЕЦП ним було подано повідомлення. Зокрема щодо складеного відносно нього протоколу про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією пояснював наступне. Так, він категорично спростував посилання у протоколі стосовно того, що він нібито не звертався до 10.10.2016 року до НАЗК щодо неможливості подання форми змін, іншої технічної підтримки з питань форм змін. З приводу цього пояснював, що зміг зареєструватися в особистому кабінеті для подання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані лише 08.10.2016 року і заповнив зазначене повідомлення, проте при цьому виникли помилки. 08.10.2016 року через особистий кабінет він звернувся до служби підтримки НАЗК з питанням про виправлення таких помилок, проте відповіді так і не отримав по сьогодні, в підтвердження чого надав суду скріншот з особистого кабінету Реєстру. Вже 10.10.2016 року він знову звернувся до служби підтримки НАЗК через особистий кабінет та додатково через свій e-mail, оскільки тільки після реєстрації в особистому кабінеті отримав назву e-mail служби підтримки. Повідомив, що неодноразово намагався зв'язатися зі службою підтримки Реєстру в телефонному режимі, проте слухавку в службі підтримки ніхто не піднімав. Звернув увагу на те, що згідно листа НАЗК від 27.11.2017 року дії користувачів дотуються і зберігаються у ITC Реєстр з 01.10.2016 року. Тобто, до вказаної дати відсутні відомості те, що він не робив спроб зайти в Реєстр. Отже, на його думку, існує неспростовна обставина, що підтвердити відсутність його спроб зайти в Реєстр ні національна поліція, ні НАЗК не можуть. Пояснював, що висновки, щодо його бездіяльності є також хибними, і це відповідно підтверджується документами і свідками. Вказівка в протоколі на те, що він не звертався до НАЗК про неможливість входу до Реєстру є неприйнятною, оскільки він вчиняв такі дії, а в протоколі не названо норми Закону, згідно яких у нього існував обов'язок звертатися до НАЗК про неможливість входу до Реєстру. Не погоджується із часом виявлення правопорушення, який зазначено в протоколі.. Надалі на адресу суду почали надходити запити від Департаменту захисту економіки Національної поліції України, який реалізуючи повноваження спеціально уповноваженого суб'єкта у сфері протидії адміністративним правопорушенням, пов'язаним з корупцією, на підставі частини 2 статті 251 КУпАП здійснюється збір доказів та інших матеріалів з метою підтвердження або спростування відомостей про можливе порушення антикорупційного законодавства та зчинення адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією. Цим же листом йому було запропоновано подати документи та пояснення. У вказаному запиті не зазначено посилань на конкретне адміністративне правопорушення, в рамках яких здійснюються повноваження щодо збирання доказів. Водночас у вказаному запиті зазначено, що збір доказів та інших матеріалів здійснюється з метою підтвердження або спростування відомостей про можливе порушення антикорупційного законодавства та вчинення адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією. Зазначив, що жодна норма законодавства не надає органам поліції права проводити перевірку діяльності судових органів щодо дотримання вимог антикорупційного законодавства, використання бюджетних коштів. За таких обставин обраний Департаментом захисту економіки Національної поліції України спосіб отримання інформації з визначених у запиті правових підстав, по суті, свідчить про проведення перевірки суду, що не передбачено чинним законодавством та слід розцінювати як намагання правоохоронців ініціювати збір інформації у не передбачений законом спосіб та фактичне перебирання па себе повноважень державних органів, уповноважених на здійснення функцій контролю у сфері запобігання та протидії корупції». Органи національної поліції не мали права збирати документи у той спосіб та порядок, як це було ними зроблено, а тому вказані документи не можуть прийматися судом для розгляду справи про адміністративне правопорушення. Звернув увагу на те, що органи Національної поліції не уповноважені законом на проведення перевірки декларацій особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, яка подається суддею. А декларації подані до 10.02.2017 року вважаються такими, що пройшли логічний та арифметичний контроль. Насам кінець наполягав на тому, що працівник національної поліції не мав передбачених законодавством України прав по перевірці декларації судді, збору документів щодо заповнення декларації суддею, не мав права складати протокол про адміністративне правопорушення, що пов'язане з корупцією щодо судді. Зазначав, що у даному випадку подія і склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП відсутні, а тому просив, згідно ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення закрити за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Також судом під час розгляду справи за клопотанням особи, що притягується до адміністративної відповідальності було допитано як свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7, а також за клопотанням прокурора особу, що складала протокол - ОСОБА_9

Так, свідок ОСОБА_6, дружина особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, суду пояснила, що 02 вересня 2016 року її чоловіком ОСОБА_1 на підставі договору купівлі-продажу було придбано земельну ділянку. Це було у п'ятницю, оскільки напередодні у четвер було 1 вересня і їх дитина йшла до першого класу. На вихідні, чоловік вивчав нормативно-правові акти щодо порядку подання змін у майновому стані, та маючи електронний цифровий підпис, який отримав за місцем роботи як суддя, урізний час намагався увійти до Реєстру НАЗК, однак марно. Сторінка або була пуста або видавала помилку. В той період у ЗМІ широко висвітлювались проблеми із сайтом НАЗК. Чоловік звернувся до мене за допомогою, оскільки я будучи нотаріусом, постійно працюю з державними реєстрами. Однак спроби, незважаючи на використання різних браузерів для входу (такий спосіб використовую у роботі з реєстрами, якщо вони працюють некоректно), були невдалими. Тоді виникла думка, що можливо щось не так із ключем і треба звернутись до Центру акредитації ключів.

Свідок ОСОБА_7, головний спеціаліст інформаційних технологій Васильківського міськрайонного суду Київської області, пояснив, до кола його функціональних обов'язків, входить у тому числі, замовлення ЕЦП та оформлення документів для отримання ЕЦП суддями Васильківського міськрайонного суду Київської області. 12.09.2016 року до нього особисто звернувся суддя даного суду ОСОБА_1, оскільки у нього виникли проблеми із входом до Реєстру НАЗК. При перевірці мною було встановлено, що проблема існує, оскільки суддя маючи дійсний ЕЦП та вільно заходячи та підписуючи рішення в системі Д-З, не може зайти до Реєстру. Суть проблеми було з'ясовано, коли спробували зайти до Реєстру за допомогою ЕЦП іншого судді, який ним був отриманий за часом пізніше через обрання на адміністративну посаду. Так, було встановлено, що суддя ОСОБА_1 не може зайти до Реєстру, оскільки наявний у нього ЕЦП не містить відомостей щодо наявного у нього ідентифікаційного коду, інформація про який потрібна для ідентифікації ЕЦП при вході до Реєстру НАЗК. Встановивши дані обставину, було підготовлено відповідні документи за підписом керівництва суду для внесення відповідних змін до технічних характеристик ЕЦП, такі зміни були отримані судом на початку жовтня 2016 року, більш точнішою інформації немає.

Свідок ОСОБА_9, особа, яка складала протокол по адміністративне правопорушення, суду пояснив, що передумовою складення протоколу стало попереднє вивченні публічної частини Реєстру НАЗК, у тому числі, повідомлення про зміні у майновому характері подані суддею ОСОБА_1 Було проаналізовано час подання повідомлення про суттєві зміни у майновому характері - 11.10.2016 року, час настання таких змін відповідно до Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєсру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна - 02.09.2016 року та суми придбання майна, що перевищує 50 розмірів мінімальних заробітних плат, та встановлено, що таке повідомлення було подано з порушенням 10 денного терміну, встановленого законом, тобто, несвоєчасно. Було отримано відповідь із НАЗК про те, що дії користувачів логуються та зберігаються у ІТС Реєстр з 01 жовтня 2016 року, ОСОБА_1 зареєструвався у ІТС Реєстрі 08.10.2016 року, щодо технічної допомоги звертався 10.10.2016 року при виникненні логічної помилки при заповненні повідомлення про зміни в майновому стані. Зазначив, що ОСОБА_1 як суб'єкт декларування з метою виконання свого обов'язку у разі неможливості увійти до Реєстру через відсутність чи несправність ЕЦП повинен був повідомити про даний факт НАЗК у інший спосіб (направлення листа на поштову чи електронну адресу НАЗК, телефонним зв'язком), хоча відмітив, що нормативно-правовими актами такий обов'язок не передбачений.

Заслухавши особу, що притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1, пояснення свідків, думку прокурора про необхідність закриття провадження у справі у зв'язку із закінченням строків притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення та подані сторонами документи, суд приходить до наступних висновків.

Так, відповідно до положень ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення серед іншого зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, з'ясовуючи питання про те, чи було вчинено адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 172-6 КУпАП, суд виходить із такого.

Судом встановлено, що ОСОБА_1, є суддею Васильківського міськрайонного суду Київської області, тобто особою, яка відповідно до положень ст.45 Закону України «Про запобігання корупції», є суб'єктом декларування.

ОСОБА_1 придбав на підставі договору купівлі-продажу від 02 вересня 2016 року у власність земельну ділянку, що розташована Київська область, Києво-Святошинський район, Віто-Поштова сільська рада, с/т «Новіта» площею 0.0801 га, кадастровий номер НОМЕР_1. Придбання майна вчинено на суму 1750060 грн 00 коп. (а.с.110-113)., тобто на суму, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2016 року, що є суттєвою зміною у майновому стані суб'єкта декларування.

Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані відповідно до витягу з Реєстру ОСОБА_1 подав 11.10.2016 року о 21:59:41, тобто із порушенням встановленого ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» 10-денного терміну.

Таким чином, подія адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП мала місце.

Вирішуючи ж питання про те, чи винен ОСОБА_1 у його вчиненні суд виходить із такого.

Відповідно до статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративна відповідальність за правопорушення настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Відповідно до статті 10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Відповідно до статті 11 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Частиною 2 статті 1726 КУпАП передбачена відповідальність, у тому числі за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Склад адміністративного правопорушення, передбачений частиною 2 статті 1726 КУпАП, є формальним, оскільки не передбачає настання наслідків, водночас суб'єкт правопорушення усвідомлює протиправність вчиненого ним діяння (дії або бездіяльності).

Виходячи із диспозиції частини 2 статті 1726 КУпАП, несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані є адміністративним правопорушенням, пов'язаним з корупцією, учинене суб'єктом правопорушення, який усвідомив, що, пропустивши строки подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані порушив Закон і подальше неподання такого повідомлення також є порушенням цього Закону, та з метою припинення такого порушення він умисно діє (подає повідомлення) і бажає так чинити, розуміючи, що фактично викриває сам себе у вчиненні порушення Закону.

Суб'єктивна сторона адміністративного правопорушення за несвоєчасне подання повідомлення про суттєву зміну у майновому стані буде відсутня у разі об'єктивної неможливості вчасного подання такого повідомлення (неналежна робота Реєстру, хвороба, інша непереборна сила, що унеможливлює його подання), і його подальше несвоєчасне подання не утворює склад адміністративного правопорушення.

Оцінюючи наявність у ОСОБА_1 об'єктивної можливості вчасно подати повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суд приймає до уваги наступні дані встановлені під час судового розгляду.

Так, з наданих ОСОБА_1 скріншотів з офіційної сторінки НАЗК у Facebook, встановлено, що з початком першої хвилі електронного декларування 1 вересня 2016 року Реєстр НАЗК функціонував з технічними проблемами. (а.с.80-98), що було констатовано самим НАЗК у повідомленні на сторінці у Facebook 03 листопада 2016 року (а.с.97). Також головою Державної служби спеціального зв'язку та захисту інформації України зазначено, що під час функціонування Реєстру зафіксували не тільки потужні DDoS-атаки, але й проблеми з використанням електронного цифрового підпису, перевантаження Реєстру від кількості запитів декларантів та кількості звернень до публічної частини, недієздатність веб-сайту НАЗК, що значно ускладнювало доступ до е-системи - повідомлення на сторінці НАЗК 03.11.2016 року (а.с.97).

Дана інформація є загальновідомою.

Будь-які докази, що спростовують дану інформацію (як то офіційний лист НАЗК відповідного змісту) в матеріалах справи відсутній, а рапорт особи, що складала протокол про адміністративне правопорушення щодо коректної роботи Реєстру у період з 02 по 12 вересня 2016 року нічим не підтверджений (а.с.15).

Як встановлено з пояснень свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_7 та самого ОСОБА_1, ним у період з 02 вересня по 12 вересня 2016 року вчинялись неодноразові спроби зайти до Реєстру, однак виникла проблема із входом до Реєстру та реєстрацією в останньому. При чому про можливу причину проблеми ОСОБА_1 дізнався 12 вересня 2016 року при спілкуванні із ОСОБА_7, який є більш обізнаним у питаннях інформаційних технологій та є відповідальним за оформлення ЕЦП у Васильківському міськрайонному суді Київської області. Проблема із авторизацією ЕЦП у Реєстрі НАЗК була пов'язана із технічними недоліками виданого йому ЕЦП, який через відсутність у характеристиках підпису зазначення ідентифікаційного коду особи, та будучи діючим ЕЦП не дозволяв вхід до Реєстру. Після встановлення проблеми були внесені зміни до технічних характеристик ЕЦП, на початку жовтня 2016 року ОСОБА_1 отримав новий ЕЦП, який дав змогу зареєструватись та 08.10.2016 року зарєєструвався у Реєстрі та після деяких проблем із збереженням декларації 11.10.2016 року подав повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

При цьому, алгоритм дій при наявності проблем авторизації та підпису декларацій із використанням файлу із особистим ключем - з» явився на сторінці НАЗК 29.10.2016 року, а роз'яснення щодо можливості подання виправленої декларації в паперовому вигляді у разі неможливості подати виправлені декларації з технічних причин - лише 26 жовтня 2016 року (а.с.90).

Таким чином, ОСОБА_10 у встановлений законом «Про запобігання корупції» 10 денний термін вчиняв спроби для подання повідомлення про істотні зміни до Реєстру НАЗК. Разом з тим, дані спроби були невдалими через проблему авторизації діючого ЕЦП Реєстром НАЗК, про що ОСОБА_1 не було та не могло бути відомо через відсутність відповідної технічної освіти та відсутність інформації про можливість існування даної проблеми у відкритих джерелах (у т.ч. на сайті НАЗК).

При цьому, після консультації із спеціалістом інформаційних технологій та виявлення існуючої проблеми з ЕЦП, ОСОБА_1 були вжиті заходи для отримання у найкоротші терміни нового ЕЦП із внесеними до нього відомостями щодо ідентифікаційного коду особи, здійснено реєстрацію на сайті НАЗК, та подано повідомлення про істотні зміни у майновому стані, незважаючи на існування технічних проблем із функціонуванням Реєстру.

Таким чином, з моменту виникнення у ОСОБА_1 суттєвих змін у майновому стані останній не бездіяв та вжив усіх можливих за даних обставин заходів для подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, а несвоєчасне повідомлення ОСОБА_1 про зміни у майном стані було зумовлене об'єктивними причинами, що виключає суб'єктивну сторону адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП..

Також суд бере до уваги, що до складення протоколу про адміністративне 12 грудня 2017 року, Департаментом захисту економіки Національної поліції України на адресу Васильківського міськрайонного суду Київської області направлялись запити про отримання копії табелю обліку робочого часу за вересень 2016 року та інших документів, що стосуються особової справи судді ОСОБА_1 без посилання на конкретне кримінальне провадження чи справу про адміністративне правопорушення. Такі дії посадових осіб підрозділів Національної поліції України, виходять за межі наданих їм законами України повноважень (Рішення Вищої Ради Правосуддя від 26.10.2017 року № 3462/0/15-17 «Про вжиття заходів щодо забезпечення незалежності суддів та авторитету правосуддя за повідомленням голови господарського суду Одеської області ОСОБА_11»)

Враховуючи викладене вище, а також встановлені обставини справи, суд приходить до висновку, що провадження у справі підлягає закриттю у зв'язку із відсутністю у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

Керуючись п.1 ч.1 ст. 247, 285 КУпАП, суддя, -

постановив:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.2 ст.172-6 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Апеляційного суду Київської області через Фастівський міськрайонний суд Київської області.

Повний текст постанови виготовлено 19 квітня 2018 року.

Суддя В.Л. Питель-Тьолушкіна