П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13.08.2018 року суддя Дніпровського районного суду м. Києва Астахова О.О., розглянувши матеріали справи, які надійшли з Головного управління ДФС у м. Києві Державної фіскальної служби України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, працюючого директором ТОВ «Інвестком-М», проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 -

у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП , -

в с т а н о в и в:

Згідно з даними протоколу про адміністративне правопорушення №90, складеного 14 червня 2018 року, при позаплановій виїзній перевірці ТОВ «Інвестком-М» (), розташованого за адресою: м. Київ, вул. Каунаська, 13, виявлено факт того, що ОСОБА_1, займаючи посаду директора вказаного товариства здійснював ведення податкового обліку з порушенням податкового законодавства, а саме пп. 134.1.1, п. 134.1 ст. 134, п. 198.3, п. 198.1 ст. 198 Податкового кодексу України за період з 01 травня 2017 року по 30 червня 2017 року, що відображено в акті перевірки від 14.06.2018 року №389/26-15-14-02-01/32590106.

У судовому засіданні ОСОБА_1 та його представник вину не визнали та просили закрити провадження у справі за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Додатково пояснили, що з висновком перевірки вони не згодні, акту перевірки від 14.06.2018 року №389/26-15-14-02-01/32590106 на даний час отримано не було, на даний час голові Державної фіскальної служби України подана скарга на податкові повідомлення-рішення.

Крім того, у протоколі про адміністративне правопорушення відсутня об'єктивна сторона правопорушення, а саме відсутні дані про конкретний факт порушення ведення податкового обліку, не зазначено місяць за який було неподано або несвоєчасно подано аудиторські висновки, передбачені законодавством.

Повідомлення ОСОБА_1 про необхідність з'явитись до ГУ ДФС у м. Києві для підписання протоколу було направлено 27 червня 2018 року, тобто напередодні чотирьох вихідних днів, а вже 02 липня 2018 року складено акт про його неявку для складання, ознайомлення, підписання та отримання копії протоколу про адміністравтине правопорушення. Таким чином, дане повідомлення фактично ОСОБА_1 не могло бути отримано у зазначений строк, а про існування означеного протоколу ним стало відомо лише з повістки Дніпровського районного суду м. Києва про виклик у судове засідання.

Суддя, заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, його представника, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданням судді при розгляді справ про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно з вимогами ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Протокол про адміністративне правопорушення відносно керівника ТОВ «Інвестком-М» складений за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП з підстав порушення податкового законодавства за період з 01.05.2017 по 30.06.2017 року.

Проте, частина 1 статті 163-1 КУпАП передбачає відповідальність за вчинення адміністративного правопорушення, склад якого полягає у наступному:

1) відсутність податкового обліку;

2) порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Всупереч наведеним вимогам процесуального закону, у протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено, в чому полягає порушення ОСОБА_1 встановленого порядку ведення податкового обліку, а посадова особа ГУ ДФС у м. Києві лише навела перелік норм Податкового кодексу України, які самі по собі не розкривають суті конкретного порушення.

Крім того, відповідно до ст. 14 КУпАП посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, зв'язані з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління, державного і громадського порядку, природи, здоров'я населення та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов'язків.

Тобто, при зазначенні в протоколі про адміністративне правопорушення суті адміністративного правопорушення необхідно не лише вказувати факт порушення порядку ведення податкового обліку і його наслідки, але й зазначати, чи є відповідне порушення наслідком невиконання особою своїх службових обов'язків, встановивши, коли і ким такі службові обов'язки для неї були визначені.

В той же час, а ні з протоколу про адміністративне правопорушення, а ні з наявних матеріалів справи не вбачається, які саме дії /бездіяльність вчинені директором ТОВ «Інвестком-М», та в чому полягає вина у вчиненні правопорушення, за яке передбачена відповідальність за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Особа, що складала протокол, обмежилась зазначенням пп. 134.1.1, п. 134.1 ст. 134, п. 198.3, п. 198.1 ст. 198 Податкового кодексу України на підтвердження вчинення адміністративного правопорушення - ведення податкового обліку з порушенням податкового законодавства. При цьому у протоколі не зазначені обставини вчинення правопорушення, суть самого правопорушення (дії або бездіяльності), за що передбачена відповідальність ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Разом з тим, відповідно до положень ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису та інше, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Встановлені правила допустимості і відповідності доказів є гарантом їх достовірності та істинності.

Згідно ст. 252 КУпАП, докази повинні оцінюватися за внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності.

З огляду на наведене, протокол про адміністративне правопорушення не містить будь-яких фактичних даних, на основі яких у визначеному законом порядку суд може встановити наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність керівника ТОВ «Інвестком-М» - ОСОБА_1 у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Крім того, наявний в матеріалах справи акт перевірки не може слугувати належним та допустимим доказом винуватості особи у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 163-1 КУпАП, з огляду на наступне.

Відповідно до п. 56.2 ст. 56 Податкового кодексу України, у разі коли платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобов'язання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межі повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, він має право звернутися до контролюючого органу вищого рівня із скаргою про перегляд цього рішення.

Згідно із положеннями ст. 56 Податкового кодексу України рішення, прийняті контролюючим органом, можуть бути оскаржені в адміністративному або судовому порядку; подана скарга зупиняє виконання платником податків грошових зобов'язань, визначених у податковому повідомленні-рішенні (рішенні), на строк від дня подання такої скарги до контролюючого органу до дня закінчення процедури адміністративного оскарження і протягом зазначеного строку податкові вимоги з податку, що оскаржується, не надсилаються, а сума грошового зобов'язання, що оскаржується, вважається неузгодженою.

Положеннями п. 56.18 ст. 56 Податкового кодексу України надано право платнику податків на звернення до суду з позовом щодо визнання недійсним рішення контролюючого органу, при цьому грошове зобов'язання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Як зазначає особа, яка притягається до адміністративної відповідальності на даний час проводиться процедура адміністративного оскарження податкових повідомлень-рішень від 03 липня 2018 року №2 та №2, винесених на підставі Акту перевірки від 14.06.2018 року №389/26-15-14-02-01/32590106, що підтверджується копією скарги ОСОБА_1

За таких обставин, протокол про адміністративне правопорушення, складений з порушенням вимог ст. 256 КУпАП, та акт перевірки не є беззаперечним доказом вини ОСОБА_1 у порушенні вимог ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

З огляду на обставини, встановлені під час судового розгляду, за відсутності переконливих доказів про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП, провадження в справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, тобто за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 163-1, 245, 247, 251-252, 256, 280, 283-285 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, закрити у зв'язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на апеляційне оскарження. Уразі якщо апеляційну скаргу було подано, постанова набирає законної сили після розгляду скарги Апеляційним судом м. Києва.

Суддя: О.О. Астахова