Справа № 426/265/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 березня 2018 року м.Сватове

Суддя Сватівського районного суду Луганської області Скрипник С.М., за участю секретаря судового засідання Брайловської М.М., прокурора Барабаша Ю.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення у відношенні:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, працюючого головним державним інспектором відділом обслуговування платників Сватівської ОДПІ Головного управління ДФС у Луганській області , зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, та проживаючого за адресою: та проживаючого: ІНФОРМАЦІЯ_3, майдан Злагоди, 12а/6 -

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 172-6 ч.2 КУпАП ,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1, будучи, відповідно до підпункту «в» п.1 ч.1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», субєктом на якого поширюється вимоги Закону, примітки до статті 172-6 КУпАП є субєктом відповідальності за правопорушення, повзані з корупцією, в порушення ч.2 ст. 52 Закону, після продажу майна на суму, яка перевищує 50 прожиткового мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2017 року, несвоєчасно повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування, чим вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до наказу від 05.02.2016 № 17-о ОСОБА_1 переведено на посаду головного державного інспектора обслуговування платників Сватівської ОДПІ ГУ ДФС у Луганській області області. Ознайомлений під підпис щодо вимог Закону України «Про запобігання корупції» стосовно осіб , уповноважених на виконання функцій держави.

На підставі договору купівлі-продажу від 28.04.2017 ОСОБА_1 разом із своєю сестрою ОСОБА_2, в рівних частках кожний, придбали однокімнатну квартиру у м. Харків за ціною 204 816,00 грн., вартість ? частки квартири ОСОБА_1 складає 102 408,00 грн.

Відповідно до ст.. 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» від 21.12.2016 № 1801-VIII, установлено у 2017 році прожитковий мінімум для працездатних осіб: з 1 січня 2017 року -1600 гривень, тобто 50 прожиткових мінімумів складає 80000 грн.

За таких умов , у субєкта декларування ОСОБА_1 виник обовязок , відповідно до ч.2 ст. 52 Закону у десятиденний строк з моменту придбання майна квартири, письмово повідомити про це НАЗК.

Встановлено, що, упродовж періоду часу з 00. год. 00 хв. 29.04.2017 до 23.59 год. 08.05.2017 у ОСОБА_1 після придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січян2107 року, тобто 80 000 грн., виник обовязок письмово повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування.

Згідно з відомостями, які вказані у публічній частині інформаційно-телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», ОСОБА_1, після придбання 28.04.2017 майна, на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січян 2017 року, в порушення встановленого Законом десятиденного строку, несвоєчасно, а саме 05.10.2017 повідомив НАЗК про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою провину у вчиненні правопорушення визнав частково, зазначив, що своєчасно не подав повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, однак умислу в його діях нема. Натомість він діяв, з юридичної точки зору недбало, тобто з необережності, тому у його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП, а саме його субєктивної сторони. Крім того зазначив, що якщо суд прийде до висновку наявності складу правопорушення, то просить закрити провадження, оскільки на момент розгляду закінчилися строку встановлені ст. 38 КУпАП. Зазначає, що днем виявлення даного адміністративного правопорушення є день коли спеціально уповноважений субєктом у сфері протидії корупції органи прокуратури, Національної поліції, НАБУ, НАЗК стало відомо про цей факт, а це 04 жовтня 2017 року день коли заступником керівника Старобільської місцевої прокуратури було надіслано подання за місцем його роботи. З цього дня спливло понад три місяці.

Представник ОСОБА_3 в судовому засіданні підтримав позицію ОСОБА_1, зазначив, що на даний час спливли строки притягнення до адміністративної відповідальності, а тому провадження слід закрити.

Прокурор зазначив, що на підставі наявних в матеріалах справи доказів, у діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП. Пояснив, що провина ОСОБА_1 доведена в повному обсязі, умови складання протоколу про адміністративне правопорушення не суперечать чинному законодавству. Просив визнати ОСОБА_1 винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП і накласти на нього адміністративне стягнення в мінімальному розмірі зазначеного в санкції даної статті. Зазначив, що днем виявлення адміністративного правопорушення є день складання протоколу про адміністративне правопорушення. З подання заступника керівника Старобільської місцевої прокуратури вбачається, що орган прокуратури звернувся до Сватівської ОДПІ з метою проведення службового розслідування, за результатами якого, за наявності підстав, вжити заходів реагування.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1, його представника, прокурора, дослідивши матеріали адміністративної справи, суд приходить до наступних висновків.

З протоколу про адміністративне правопорушення №23 від 12.01.2018 року, складеного старшим оперуповноваженим в ОВС сектору протидії корупції УЗЕ в Луганській області ДЗЕ Національної поліції України ОСОБА_4 ставиться в вину ОСОБА_1 те, що останній, будучи відповідно до п.п. «в» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції», примітки до статті 172-6 КУпАП, субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, в порушення вимог ст.52 Закону, не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані, чим вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Частиною 2статті 172-6 КУпАП визначено адміністративну відповідальність за несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, де суб'єктом правопорушень в цій статті є особи, які відповідно до частин 1 та 2 статті 45 Закону зобов'язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до ч.1 ст. 1 ЗУ Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, повязане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність;

Відповідно до ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства

Частиною 2статті 172-6 КУпАП визначено адміністративну відповідальність за несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, де суб'єктом правопорушень в цій статті є особи, які відповідно до частин 1 та 2 статті 45 Закону зобов'язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. При цьому, вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного корупційного правопорушення, крім іншого, необхідно враховувати наявність суб'єктивної сторони даного правопорушення, яка, виходячи із визначення поняття корупційного правопорушення, викладеного в ч.1ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», завжди характеризується умисною формою вини, тобто, з врахуванням положень ст. 1 цього Закону, сутність порушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобов'язана подати повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети.

Адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала цих наслідків (ч.1ст.10 КУпАП).

Вина є одним із елементів суб'єктивної сторони будь-якого правопорушення, а тому юридична відповідальність за загальним правилом можлива лише при винному вчиненні забороненого діяння чи бездіяльності.

Так, суб'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 2ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Конструктивною ознакою правопорушення є також несвоєчасне повідомлення НАЗК про суттєві зміни у майновому стані без поважних на те причин. Тобто за наявності останніх відповідальність за аналізованою частиною статті виключається. Під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно у звязку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха (повені, пожежі, землетрусу), технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення, перебуванням (триманням) під вартою тощо.

Судом встановлено, що на підставі договору купівлі-продажу від 28.04.2017 ОСОБА_1 разом із своєю сестрою ОСОБА_2, в рівних частках кожний, придбали однокімнатну квартиру у м. Харків за ціною 204 816,00 грн., вартість ? частки квартири ОСОБА_1 складає 102 408,00 грн., у десятиденний термін не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни в майновому стані.

Даний факт підтверджується договором купівлі-продажу від 28.04.2017 року (а.с.23-24).

Окрім того, з наявної в матеріалах справи копії послідовності дій користувача «Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», які вчинив ОСОБА_1 (а.с.11), вбачається, що ОСОБА_1 вніс тільки 05.10.2017 року повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, після того як йому стало відомо про звернення заступника керівника Старобільської місцевої прокуратури з подання до Сватівської ОДПІ з метою проведення службового розслідування (04.10.2017).

В судовому засіданні не встановлено поважних причин, які унеможливлювали ОСОБА_1 своєчасно повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

За таких обставин, встановлюючи наявність чи відсутність адміністративного правопорушення в діях особи, щодо якої складено протокол, та даючи оцінку фактичним даним, наявним в матеріалах справи, за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись вимогами Закону, суд дійшов висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, пов'язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст.172-6 КУпАП,повністю доведена дослідженими в судовому засіданні доказами.

Разом з тим, з матеріалів адміністративної справи вбачається, що Головне управління ДФС у Луганській області 28.11.2017 року за вих.№ 688 направило начальнику управління захисту економіки в Луганській області Департаменту захисту економіки матеріали перевірки стосовно ОСОБА_1 для прийняття рішення згідно законодавством України, оскільки в його діях вбачається ознаки корупційного адміністративного правопорушення (а.с.9-10). Відмітка про отримання матеріалів перевірки Департаменту захисту економіки стоїть 29.11.2017 року.

Тобто з вказаної дати і починаються відраховуватися строки притягнення до адміністративної відповідальності, з дати, коли працівниками Департаменту захисту економіки було виявлено вчинення адміністративного правопорушення.

Таким чином, приймаючи до уваги вимоги ч.3 ст.38 КУпАП, яка передбачає, що адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, повязаного з корупцією, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення, суд приходить до висновку, що вказані строки на момент розгляду справи закінчилися, а тому провадження по справі підлягає закриттю у звязку з закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Відповідно до п.7 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате закривається у разі закінчення на момент розгляду справи строків накладення адміністративного стягнення.

Окрім того, відповідно до листа судової палати у кримінальних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією від 22 травня 2017 року №223-943/0/4-17 сам розгляд справи про адміністративне правопорушення та його закінчення не обтяжений строками, визначеними ст.38 КУпАП, а передбачений ст.277 КУпАП, що є гарантією всебічного, обєктивного і повного зясування всіх обставин, які мають значення для вирішення справи.

При цьому, якщо на момент розгляду справи в суді закінчились строки притягнення особи до адміністративної відповідальності, то суд в разі заперечення особою своєї вини чи наявності у її діях складу адміністративного правопорушення спочатку в повному обсязі досліджує всі обставини справи, встановлює, чи містить діяння ознаки та склад адміністративного корупційного правопорушення, чи належить особа до субєктів цього корупційного правопорушення, чи винна вона в його вчиненні, і лише після цього закриває провадження у справі.

На підставі викладеного та керуючись Законом України "Про запобігання корупції", ст.ст. 38, 172-6, 221, 247, 277, 283, 284, 294 КпАП України, суд,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по адміністративній справі відносно ОСОБА_1 за ч.2 ст. 172-6 КпАП України закрити в зв'язку із закінченням строків притягнення до адміністративної відповідальності.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання апеляційної скарги до Апеляційного суду Луганської області, через Сватівський районний суд Луганської області, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: