Справа № 541/2552/17
Номер провадження3/541/14/2018
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 лютого 2018 року м. Миргород

Суддя Миргородського міськрайонного суду Полтавської області Куцин В. М., з участю секретаря судового засідання Євдокимової Н.Ю., захисника адвоката ОСОБА_1, потерпілого ОСОБА_2 розглянувши матеріали, які надійшли з Миргородського ВП ГУНП в Полтавській області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця та жителя ІНФОРМАЦІЯ_2 громадянина України, приватного підриємця, депутата сільської ради

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії АА № 877920 від 15 листопада 2017 року, ОСОБА_3 К С. 15.11.2017 року, близько 16 год. в селі ОСОБА_4 на вулиці Гоголя,26 в приміщенні Великосорочинської сільської ради Миргородського району висловлювалася нецензурною лайкою в адресу ОСОБА_2, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_3 свою вину не визнав і пояснив, що 15.11.2017 року, будучи депутатом Великосорочинської сільської ради, виступав на пленарному засіданні даної ради. Під час цього виступу ОСОБА_3, будучи сильно роздратованим неправомірною поведінкою голови ради ОСОБА_2, можливо вимовив не літературні слова. Ні голова ради потерпілий ОСОБА_2, ні присутні там депутати та посадові особи ради та громадяни жодним чином на ці вислови не відреагували. ОСОБА_2 продовжив свій виступ, засідання сесії не було припинено, громадський порядок і спокій громадян не були порушені.

Потерпілий ОСОБА_2, пояснив, що насправді при проведенні пленарних засідань сесій Великосорочинської сільської ради систематично ОСОБА_3 не дотримується порядку, виступає з місця,перешкоджає роботі сесії сільської ради. Вважає що такою поведінкою він намагається домогтися прийняття рішень, які б сприяли його підприємницькій діяльності. В звязку з чим у них відсутні неприязні відносини. Така поведінка є неприпустимою, тому ОСОБА_3 повинен понести відповідальність за вчинене.

Заслухавши пояснення особи, що притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, показання свідків ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_15, ОСОБА_16, Борисенко, судом встановлено, що між депутатом Великосорочинської сільської ради ОСОБА_3 та потерпілим сільським головою ОСОБА_2 існує тривалий конфлікт в звязку з різними поглядами на вирішення питань життя територіальної громади та дій сільського голови при їх вирішенню.

Переглядом відеозапису пленарного засідання 15.11.2017 року сесії Великосорочинської сільської ради встановлено, що конфлікт виник при розгляді заяви ОСОБА_3 про складання депутатських повноважень. В ході розгляду якого ОСОБА_3 висловлювався образливо, ненормативною лексикою на адресу потерпілого, в звязку з неприязними відносинами які існують між ними, що підтвердили свідки допитані судом.

За змістом преамбули Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» цей Закон відповідно до Конституції України, Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", інших законів України визначає правовий статус депутата сільської, селищної, міської, районної у місті, районної, обласної ради (далі - місцева рада) як представника інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу та рівноправного члена місцевої ради, встановлює гарантії депутатської діяльності та порядок відкликання депутата місцевої ради.

Згідно статті 3О Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» депутат місцевої ради не несе відповідальності за виступи на засіданнях ради та, її органів, за винятком відповідальності за образу чи наклеп.

Диспозиція ст.173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до положень ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Суб'єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Статтею 9 КУпАП встановлено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Оскільки вчинення дрібного хуліганства можливе лише умисно для наявності в діях особи складу даного правопорушення необхідно встановити, що вона усвідомлювала, що своїми діями порушує громадський порядок та бажала цього.

Згідно з п.4 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року N 10 «Про судову практику у справах про хуліганство», дії, що супроводжувалися погрозами вбивством, завданням побоїв, заподіянням тілесних ушкоджень, вчинені винним щодо членів сім'ї, родичів, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками, неправильними діями потерпілих тощо, як хуліганство кваліфікуються лише в тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства. Таким чином, з об'єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб'єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства Таких мотивів в діях ОСОБА_3 не вбачається, про те, що своїми діями він порушив громадський порядок та спокій громадян чи намагався це зробити, крім зазначення в протоколі про адміністративне правопорушення не немає і відповідних доказів у справі також судом не здобуто.

На думку суду висловлювання ОСОБА_3 не носили явної неповаги до оточуючих, а демонстрували субєктивне відношення до особи потерпілого.

Відповідно до п.1 ст. 247 КУпАП провадження по справі не може бути відкритим, а відкрите підлягає закриттю, якщо в діях правопорушника відсутні подія та склад адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене, провадження у даній справі необхідно закрити у звязку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 173, 221, 247, 251, 268, 280, 284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, відносно ОСОБА_3 закрити у звязку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Апеляційного суду Полтавської області шляхом подання апеляційного скарги через Миргородський міськрайонний суд Полтавської області.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на оскарження.

Суддя Миргородськогоміськрайонного суду В. > М. > Куцин>