Справа № 699/332/17
Номер провадження 3/699/2/18
ПОСТАНОВА

Іменем України

19.02.2018 м.Корсунь-Шевченківський

Суддя Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області Свитка С.Л., за участю секретаря Могильної І.В., прокурора Кривошиї І.М., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли від Управління захисту економіки в Черкаській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрованого та проживаючого ІНФОРМАЦІЯ_3, громадянина України, працюючого секретарем Корсунь-Шевченківської міської ради (вул. Шевченка, 42, м. Корсунь-Шевченківський Черкаська область), паспорт серії НЕ 645399, РНОКПП НОМЕР_1, інші дані про особу, яка притягується до адміністративної відповідальності, суду не надані,

за ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 Кодексу України про адміністративне правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

В провадженні Корсунь-Шевченківського районного суду Черкаської області знаходяться адміністративні матеріали, які надійшли від Управління захисту економіки в Черкаській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, про притягнення ОСОБА_1, секретаря Корсунь-Шевченківської міської ради, до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Згідно протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, передбаченого ч.1 ст.172-7 КУпАП, № АА 768648 від 05.05.2017, ОСОБА_1, будучи секретарем Корсунь-Шевченківської міської ради, не вжив передбачених Законом, регламентом сесії сьомого скликання та порядком врегулювання конфлікту інтересів затвердженого рішенням сесії міської ради № 6-6 від 24.03.3016, заходів щодо недопущення можливості виникнення конфлікту інтересів та у визначеному порядку не повідомив голову Корсунь-Шевченківської міської ради (як керівника органу) і депутатів міської ради про наявність у нього реального конфлікту між особистими інтересами його самого та представницькими інтересами під час голосування за питання «Про встановлення розміру щомісячної премії міському голові, секретарю міської ради, заступнику міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради, заступнику міського голови, керуючому справами виконавчого комітету міської ради за квітень 2016 року», чим вчинив адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Крім того, згідно протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, передбаченого ч.2 ст.172-7 КУпАП, № АА 768649 від 05.05.2017, ОСОБА_1, будучи секретарем Корсунь-Шевченківської міської ради, не повідомивши відповідно до ч. 1 ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» про наявність у нього реального конфлікту інтересів, тобто не маючи законних підстав на участь у голосуваннях прийняв участь та проголосував позитивно по питанню «Про встановлення розміру щомісячної премії міському голові, секретарю міської ради, заступнику міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради, заступнику міського голови, керуючому справами виконавчого комітету міської ради за квітень 2016 року», чим вчинив адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

У суд ОСОБА_1 зявився, вину в скоєнні адміністративних правопорушень, пов'язаних з корупцією, передбачених ч.1 ст. 172-7 та ч 2 ст. 172-7, не визнав та пояснив, що у його діях відсутні подія і склад адміністративного правопорушення. Обставини, викладені в протоколах про вчинення адміністративного правопорушення, не відповідають дійсності оскільки до початку розгляду питання «Про встановлення розміру щомісячної премії міському голові, секретарю міської ради, заступнику міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради, заступнику міського голови, керуючому справами виконавчого комітету міської ради за квітень 2016 року», перед голосування, подав заяву на імя Корсунь-Шевченківської міської ради щодо уникнення конфлікту інтересів, яку було оголошено на сесії головою лічильної комісії, не приймав участі у голосуванні і не називав собі відсотку щомісячної премії, публічно заявивши про це на сесії.

Прокурор вважає, що вина ОСОБА_1 доведена, тому просила суд визнати його винуватим у вчиненні правопорушень, передбачених ч. 1 ст.172-7 та ч. 2 ст.172-7 КУпАП.

Вислухавши думку прокурора, ОСОБА_1, допитаних у судовому засіданні свідків та дослідивши докази, вважаю, що провадження по адміністративній справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1, ч.2 ст.172-7 КУпАП підлягає закриттю, у звязку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення з наступних підстав.

За результатами обрання секретаря Корсунь-Шевченківської міської ради 19.11.2015 гр. ОСОБА_1, депутата міської ради, обрано секретарем Корсунь-Шевченківської міської ради 7 скликання. Того ж дня ОСОБА_1 попереджено про спеціальні обмеження встановлені Законом України «Про запобігання корупції».

Рішенням шостої сесії 7 скликання Корсунь-Шевченківської міської ради №6-6 від 24.03.2016 року покладено на постійну комісію з питань регламенту, етики, законності і правопорядку, діяльності органів місцевого самоврядування Корсунь-Шевченківської міської ради здійснення контролю за дотриманням вимог статті 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», надання міському голові, секретарю міської ради, заступникам міського голови, депутатам міської ради, членам виконавчого комітету міської ради консультацій та розяснень щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, поводження з майном, що може бути неправомірною вигодою та подарунками. Даним рішенням затверджено Порядок врегулювання конфлікту інтересів, у разі його виникнення, в діяльності міського голови, секретаря міської ради, заступників міського голови, депутатів міської ради, членів виконавчого комітету міської ради. Згідно затвердженого Порядку, конфлікт інтересів, у разі його виникнення, в діяльності міського голови, секретаря міської ради, заступника міського голови, депутатів міської ради, членів виконавчого комітету Корсунь-Шевченківської міської ради врегульовується шляхом подання зазначеними особами на імя Корсунь-Шевченківської міської ради або Корсунь-Шевченківського міського голови відповідної заяви. Відповідні заяви доручаються до матеріалів сесії чи виконкому. Під час розгляду проекту рішення на пленарному засіданні міської ради голова лічильної комісії на такому засіданні перед тим, як проводити голосування по відповідному проекту рішення, в якому міститься особистий інтерес зазначених осіб попереджає про наявність заяви щодо конфлікту інтересів та відмову від участі у голосуванні (п.2,3,4 згаданого вище Порядку).

За результатами роботи сьомої чергової сесії міської ради 7 скликання прийнято рішення № 7-5 від 28.04.2016 року, згідно з яким, у т.ч., секретарю міської ради ОСОБА_1 за результатами роботи за квітень 2016 року встановлено розмір щомісячної премії на рівні 50 відсотків від його посадового окладу.

Судом було досліджено складений протокол сьомої чергової сесії міської ради 7 скликання від 28.04.2016 року, а саме винесене на голосування питання порядку денного щодо встановлення розміру щомісячної премії міському голові, секретарю міської ради, заступнику міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради, заступнику міського голови, керуючому справами виконавчого комітету міської ради за квітень 2016 року, у якому відсутні відомості подачі заяви ОСОБА_1 щодо наявності у нього конфлікту інтересів. Під час голосування по даному питанню були присутніми 20 депутатів та міський голова, будь-яких відомостей що відсутнім був ОСОБА_1 у протоколі не зазначено. Зазначено, що проголосувало «ЗА» 21 особа, тобто одноголосно. Протокол підписано міським головою головою на пленарному засіданні, секретарем міської ради та секретарем пленарного засідання.

Згідно доданого бланку пропозицій голосування за 28.04.2016 року, ОСОБА_1 не приймав участі у голосуванні по питанню встановлення розміру премії секретарю міської ради, про що зроблена відповідна відмітка.

Рішенням сесії Корсунь-Шевченківської міської ради №7-6 від 28.04.2016 р. «Про затвердження Положення про преміювання працівників апарату та виконавчих органів Корсунь-Шевченківської міської ради» затверджено нове Положення про преміювання працівників апарату та виконавчих органів Корсунь-Шевченківської міської ради та визнано таким що втратило чинність рішення Корсунь-Шевченківської міської ради №39-3 від 10.01.2013 року. Згідно нового Положення про преміювання працівників апарату та виконавчих органів Корсунь-Шевченківської міської ради» було приведено у відповідність до вимог чинного законодавства питання щодо встановлення розміру премії секретарю міської ради, відповідно до зазначеного нового Положення розмір премії секретарю міської ради встановлювався за розпорядженням міського голови.

Згідно довідки виданої головою лічильної комісії Корсунь-Шевченківської міської ради 7 скликання ОСОБА_2 від 05.01.2017 року лічильною комісією Корсунь-Шевченківської міської ради 7 скликання було отримано від секретаря Корсунь-Шевченківської міської ради ОСОБА_1 заяву щодо уникнення конфлікту інтересів від 24.03.2016 р. по питанню встановлення розміру премії секретарю міської ради за березень 2016 року та заяву щодо уникнення конфлікту інтересів від 28.04.2016 р. по питанню встановлення розміру щомісячної премії секретарю міської ради за квітень 2016 року, які були враховані під час розгляду відповідних питань на сесіях міської ради. Дані обставини підтверджуються наданими суду заявами із візою «отримав», датою та підписом голови лічильної комісії ОСОБА_2

Відповідно до довідки виданої головою лічильної комісії Корсунь-Шевченківської міської ради 7 скликання ОСОБА_2 від 16.01.2017 року секретар Корсунь-Шевченківської міської ради ОСОБА_1 не голосував під час проведення відкритого поіменного голосування під час якого голосуючі зазначали відсотки щомісячної премії секретарю Корсунь-Шевченківської міської ради ОСОБА_1

Допитані в судовому засіданні свідки прокурора пояснили наступне:

-ОСОБА_3 (депутат Корсунь-Шевченківської міської ради на час подій, є головою постійної комісії з питань регламенту, етики, законності і правопорядку, діяльності органів місцевого самоврядування Корсунь-Шевченківської міської ради). В своїй діяльності комісія керується Законом України «Про місцеве самоврядування» і Регламентом сесії міської ради. Був присутній на сесії 24.03.2016 року, де відбувалося голосування щодо преміювання міського голови і секретаря міської ради. До початку голосування щодо преміювання секретаря міської ради ОСОБА_1, останній подав заяву голові лічильної комісії ОСОБА_2 щодо наявності у нього конфлікту інтересів. Після цього ОСОБА_1 за себе не голосував. Заява могла бути приєднана до протоколу сесії. Згідно Положення про преміювання рішення вважається прийнятим з моменту голосування. Голова лічильної комісії ОСОБА_2 оголошував заяву ОСОБА_1 про наявність у останнього конфлікту інтересів. Постійна комісія з питань регламенту, етики, законності і правопорядку, діяльності органів місцевого самоврядування Корсунь-Шевченківської міської ради при підготовці проекту рішення про преміювання не вбачала ознак конфлікту інтересів.

-ОСОБА_4 (депутат Корсунь-Шевченківської міської ради VІІ скликання). Чи був на сесії 24.03.2016 року точно не памятає. ОСОБА_1 здається подавав заяву про наявність у нього конфлікту інтересів, яку міг оголосити на сесії голова лічильної комісії ОСОБА_2

-ОСОБА_5 (депутат Корсунь-Шевченківської міської ради VІІ скликання). 24.03.2016 року був присутнім на сесії міської ради і приймав участь в голосуванні про преміювання секретаря міської ради ОСОБА_1 Останній повідомив про наявність конфлікту інтересів шляхом оголошення заяви ОСОБА_1 до сесії міської ради. Голосуванні відбувалося в два етапи: перший визначення розміру премії, другий затвердження протоколу голосування. Куди і кому подавав заяву ОСОБА_1 щодо наявності у нього конфлікту інтересів йому не відомо, але її оголошував голова лічильної комісії ОСОБА_2

Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_1 пояснили наступне:

-ОСОБА_6 (депутат Корсунь-Шевченківської міської ради VІІ скликання, член постійної комісії з питань регламенту, етики, законності і правопорядку, діяльності органів місцевого самоврядування Корсунь-Шевченківської міської ради). Комісія з питань регламенту, етики, законності та правопорядку розглядала питання про преміювання міського голови та секретаря міської ради. Конфлікту інтересів не було виявлено, а тому запропоновано на розгляд сесії. Заяву ОСОБА_1, секретаря міської ради, про наявність у нього конфлікту інтересів було оголошено на сесії головою лічильної комісії. Одночасно було оголошено, що ОСОБА_1 не приймає участі у голосуванні. Питання про преміювання секретаря міської ради визначалося «Положенням про преміювання міського голови та секретаря міської ради».

-ОСОБА_7 (депутат Корсунь-Шевченківської міської ради VІІ скликання, член лічильної комісії і комісії житлово-комунального господарства). ОСОБА_1 подав до сесії заяву про наявність конфлікту інтересів через голову лічильної комісії. Участі у голосуванні щодо свого преміювання не приймав. Вказані обставини зафіксовані у бланку поіменного голосування. Голова лічильної комісії ОСОБА_2 міг оголосити заяву ОСОБА_1 Участі останній у голосуванні не брав. Працівники Управління захисту економіки свідка не опитували.

-ОСОБА_8 (депутат Корсунь-Шевченківської міської ради VІІ скликання, член бюджетної комісії до вересня 2017 року, член лічильної комісії). Секретар міської ради ОСОБА_1 звертався до сесії із заявою про наявність у нього конфлікту інтересів. Участі в голосуванні щодо преміювання не приймав. Рішення про преміювання приймалося пакетно, тобто одночасно щодо всіх осіб, вказаних у рішенні. Працівники Управління захисту економіки свідка не цікавилися процедурою голосування, свідка допитували у пізній вечірній час, була позбавлена можливості користуватися окулярами. Участь в березні місяці 2016 року можливо приймала. Бланк поіменного голосування підписували члени лічильної комісії.

-ОСОБА_2 (депутат Корсунь-Шевченківської міської ради VІ-VІІ скликання, голова лічильної комісії). Секретар міської ради ОСОБА_9 подав заяву про наявність у нього конфлікту інтересів у березні та квітні 2016 року. Голосування було поіменне. ОСОБА_1 не голосував за себе щодо призначення премії. Це зафіксовано у бланку поіменного голосування. Питання преміювання визначено регламентом сесії і є процедурним. Голосування було одночасно за всіх осіб вказаних у рішеннях. Лічильна комісія веде облік результатів голосування. Питання преміювання розглядалося щомісячно. Результати голосування фіксувалися в бланку поіменного голосування, який заповнювався членами лічильної комісії. ОСОБА_1 приймав участь у сесії, але за себе не голосував. Свідок особисто бачив заяву ОСОБА_1 щодо наявності у нього конфлікту інтересів.

Згідно з положеннями ч.1 ст.172-7 КУпАП неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів - тягне за собою накладення штрафу від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно з положеннями ч.2 ст.172-7 КУпАП вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів - тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов'язане з корупцією - це діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність; приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв'язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях; реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Згідно ст.12-1 ЗУ «Про службу в органах місцевого самоврядування» передбачено, що посадові особи місцевого самоврядування зобов'язані дотримуватися правил запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, передбачених Законом України «Про запобігання корупції».

Відповідно до ч.1 ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов'язані, вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Відповідно до ч.3 ст.24 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» органи місцевого самоврядування та їх посадові особи діють лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, передбачені Конституцією і законами України, та керуються у своїй діяльності Конституцією і законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України, а в Автономній Республіці Крим - також нормативно-правовими актами Верховної ОСОБА_10 і ОСОБА_10 міністрів Автономної Республіки Крим, прийнятими у межах їхньої компетенції.

Частиною 1 ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

Частиною 2 ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що здійснення контролю за дотриманням вимог частини першої цієї статті, надання зазначеним у ній особам консультацій та розяснень щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, поводження з майном, що може бути неправомірною вигодою та подарунками, покладається на постійну комісію, визначену відповідною радою.

Статтею 68 Конституції України передбачено, що кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

На підставі вищевикладеного, приходжу до висновку про відсутність даних, які б з достовірністю свідчили про обєктивні та субєктивні ознаки реального конфлікту інтересів, наявність суперечностей між особистими інтересами ОСОБА_1 та його службовим повноваженням як секретаря Корсунь-Шевченківської міської ради, в момент проведення голосування по питанню встановлення розміру щомісячної премії міському голові, секретарю міської ради, заступнику міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради, заступнику міського голови, керуючому справами виконавчого комітету міської ради за квітень 2016 року, відсутні відомості, які б вказували в чому конкретно полягав конфлікт інтересів і в чому це виразилось.

Крім того, згідно пояснень ОСОБА_1 та свідків, наданих під час судового засідання, вбачається, що до проведення голосування останній подав заяву на імя Корсунь-Шевченківської міської ради щодо уникнення конфлікту інтересів, та в подальшому від голосування по питанню встановлення розміру преміювання секретаря міської ради утримався.

У свою чергу з протоколу сьомої чергової сесії міської ради 7 скликання від 28.04.2016 року прийняли участь у голосуванні за питання щодо встановлення розміру щомісячної премії міському голові, секретарю міської ради, заступнику міського голови з питань діяльності виконавчих органів ради, заступнику міського голови, керуючому справами виконавчого комітету міської ради за квітень 2016 року, присутніми 20 депутатів та міський голова, проголосовано «ЗА» - 21 особа, «проти» - 0 осіб., «утримались» - 02 осіб. З наведеного вбачається, що при прийнятті участі у голосуванні по даному питанню самим ОСОБА_1, ніяким чином не могло вплинути на результати даного голосування.

Згідно Інформаційного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ вих. №223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією» встановлено, що беручи до уваги визначення поняття «реальний конфлікт інтересів», згідно з яким він можливий при прийнятті рішення, а також роль окремої особи при прийнятті рішення колегіальним органом, зазначається, що голосування окремою особою само по собі не може створювати безпосередній причинно-наслідковий зв'язок між її діями та юридичними наслідками у формі прийнятого рішення колегіальним органом, те саме стосується й осіб, які здійснюю представницькі повноваження.

Якщо депутат міської ради (секретар міської ради), який виконує свої повноваження у складі колегіального органу (міська рада) голосує разом з іншими депутатами за процедурне, інше рішення міської ради, яким затверджуються перед цим вже прийняті спільним рішенням депутатів та оголошені головою лічильної комісії результати голосування по встановленні премії посадовим особам міської ради, згідно окремого відповідного Положення про преміювання, він одноособово не приймає такого рішення, таке рішення приймається колегіальним органом більшістю голосів. Відтак відсутній прямий і безпосередній причинно-наслідковий зв'язок між голосуванням та прийняттям рішення.

Голосування депутата міської ради за процедурне, інше рішення міської ради, яким затверджуються ухвалені перед цим результати голосування по відповідному проекту рішення, є його обов'язком, тобто участь у такому голосуванні є здійсненням депутатом його представницьких повноважень.

Беручи до уваги диспозиції ст.. 172-7 КУпАП та п. 2 примітки до цієї статті, слід відмітити, що порушення вимог стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів можуть полягати:

- у неповідомленні особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів - наявної суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень (ч. 1 ст. 172-7 КУпАП);

-у вчиненні дій чи прийнятті рішень в умовах реального конфлікту інтересів, тобто за наявності суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що вплинуло на об'єктивність або неупередженість вчинення таких дій, або прийняття таких рішень (ч. 2 ст. 172-7 КУпАП).

Аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч. 1 ст. 1 Закону, з урахуванням висновку науково-правової експертизи ОСОБА_10 науково-правових експертиз при Інституті держави і права ім. В. М. Корецького HAH України від 29 квітня 2016 року № 126/50-е, виконаного на замовлення адвоката ОСОБА_10, щодо законодавства про боротьбу з корупцією дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи.., що може вплинути на об'єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об'єктивний вираз, а також часовий взаємозв'язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.

Тобто відмінність між цими поняттями полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що, по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об'єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи невчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обов'язкової сукупності таких юридичних фактів, як:

1)наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений;

2)наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення. Так, депутати місцевих рад, які, крім конституційних гарантій, закріплених у ст. 38 Конституції України, з огляду на проведений аналіз ч. 1 ст. 1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та ч. 1 ст. 8, ч. 1 ст. 19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», користуються ухвальним голосом з усіх питань, що розглядаються на засіданнях рад та їх органів, до складу яких вони входять, мають право обирати і бути обраними до органів відповідної ради. Тобто до інтересів представницьких повноважень відноситься голосування на сесіях міської ради, обирання та обрання до органів відповідної ради.

3)наявність повноважень на прийняття рішення. Так, відповідно до ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування» виключною компетенцією сільських, селищних, міських рад є, крім іншого, утворення виконавчого комітету ради, визначення його чисельності, затвердження персонального складу. Згідно ст. 43 цього Закону виключно на пленарних засіданнях районної, обласної ради вирішуються такі питання, як обрання голови ради, відповідно, заступника голови районної ради та першого заступника, заступника голови обласної ради, звільнення їх з посади; утворення, обрання і ліквідація постійних та інших комісій ради, зміна їх складу, обрання голів комісій; утворення президії (колегії) ради, затвердження положення про неї, тощо.

4)наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об'єктивність або неупередженість рішення. Беручи до уваги визначення поняття «реальний конфлікт інтересів», згідно з яким він можливий при прийнятті рішення, а також роль окремої особи при прийнятті рішення колегіальним органом, можливо констатувати, що голосування окремою особою само по собі не може створювати безпосередній причинно-наслідковий зв'язок між її діями та юридичними наслідками у формі прийнятого рішення колегіальним органом. Те саме стосується й осіб, які здійснюють представницькі повноваження. Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування» утворення виконавчого комітету ради, визначення його чисельності, затвердження персонального складу, внесення змін до складу виконавчого комітету та його розпуск є виключною компетенцією сільських, селищних, міських рад, тобто 1 виборного колегіального органу, який наділений правом представляти інтереси територіальної громади і приймати від її імені рішення. Те саме випливає з положень ст. 43 Закону України «Про місцеве самоврядування», які регламентують питання, що вирішуються районними і обласними радами виключно на їх пленарних засіданнях, тобто колегіальним органом. Іншими словами, у разі, якщо, наприклад, депутат місцевої ради, який виконує свої повноваження у складі такого колегіального органу, голосує за погодження самого себе до складу виконавчого органу міської ради та погодження призначення себе на посаду заступника міського голови, він одноособово не приймає такого рішення, таке рішення приймається колегіальним органом більшістю голосів. Відтак відсутній прямий і безпосередній причинно-наслідковий зв'язок між голосуванням та прийняттям рішення. Голосування депутата є його обов'язком, тобто участь у такому голосуванні є здійсненням депутатом його представницьких повноважень.

Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає. Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, та, відповідно, в постанові суду.

Вказаних вимог при складанні протоколу дотримано не було, оскільки останній містить лише загальні відомості про особу, що притягається до адмінвідповідальності та загальний опис подій, що передували проведенню голосування.

Відповідно до ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосується забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обовязок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Статтею 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до приписів ст.23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Виходячи з вказаної норми закону приходжу до висновку про необхідність закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно гр. ОСОБА_1за ч.1 ст.172-7, ч.2 ст. 172-7 КУпАП у звязку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. п.1 ст.247, 252, 280, 287 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно гр. ОСОБА_1за ч.1 ст.172-7, ч.2 ст. 172-7 КУпАП закрити у звязку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Повний текст постанови виготовлений 22.02.2018 року.

Суддя Свитка С. Л.