Справа № 405/7747/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 лютого 2018 року суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Бутельська Г.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Управління патрульної поліції в м. Кропивницькому Департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКППФО надати не має можливості, оскільки фізичну особу неможливо однозначно ідентифікувати, проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, тимчасово не працюючого,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИЛА:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення АА № 183911 від 20.12.2017 року ОСОБА_1 20.12.2017 року о 00:28 годині в м.Кропивницькому по вул.. Жуковського, 17 виражався грубою нецензурною лайкою на адресу поліцейських, перебуваючи в стані алкогольного спяніння, внаслідок чого порушив громадський порядок і спокій громадян, що є адміністративним правопорушенням, відповідальність за яке передбачена ст. 173 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлявся належним чином, причини неявки суду не повідомив, клопотання про відкладення судового засідання до суду не надходило (а.п.8-13).

Вивчивши матеріали справи та оцінивши докази як окремо, так і в сукупності, суд приходить до висновку, про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення з наступних підстав.

Відповідно до статті 280 КУпАП - орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до розяснень пунктів 15-16 Постанови Пленуму Верховного Суду України, від 22.12.2006 року № 10 "Про судову практику у справах про хуліганство", судам належить забезпечувати своєчасний і правильний розгляд адміністративних справ про дрібне хуліганство. Суди не повинні застосовувати заходи адміністративного стягнення, передбачені ст. 173 КУпАП, щодо осіб, дії яких містять ознаки злочинів (самоправство, завдання побоїв, заподіяння легких тілесних ушкоджень та ін.) або проступків, що не є дрібним хуліганством. Згідно практики застосування рішень Європейського суду з прав людини (ст. 9 Європейської Конвенції з прав людини) Кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов'язане з обов'язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров'я чи моралі, для захисту репутації чи прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або для підтримання авторитету і безсторонності суду.

Проявом хуліганських дій є будь які протиправні дії, спрямовані на порушення громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Суб'єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб'єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

При цьому такі дії мають вчинятися особою безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян. Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Об'єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Об'єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З протоколу про адміністративне правопорушення та доданих до нього матеріалів, які були оглянуті та дослідженні в судовому засіданні, випливає, що ОСОБА_1, перебуваючи в стані алкогольного спяніння, був не згоден з діями поліцейських та висловлювався на їх адресу нецензурною лайкою під час виконання останніми службових обовязків. Фактично могло мати місце посягання на суспільні відносини, повязані з забезпеченням законної діяльності представника правоохоронних органів. Такий висновок ґрунтується на тому, що ОСОБА_1 висловлював ненормативну лексику у звязку з незгодою з діями поліцейських, тобто, протидіяв уповноваженому представнику правоохоронного органу, а не порушував громадський порядок та спокій громадян. Таким чином, аналізуючи надані суду докази, а саме: протокол про адміністративне правопорушення від 20.12.2017 року (а.п. 1), письмові пояснення свідка ОСОБА_2 (а.п. 3), що містяться в матеріалах справи, суд приходить до висновку про відсутність у матеріалах справи про адміністративне правопорушення доказів, які б свідчили про наявність у ОСОБА_1 умислу на порушення громадського порядку і спокою громадян із мотиву неповаги до суспільства, та вчинення ним саме таких дій.

В той же час, в діях ОСОБА_1 вбачається склад іншого правопорушення, а саме: ст. 185 КУпАП, однак за вказаним фактом протокол про адміністративне правопорушення не складався, до суду не скеровувався.

Оскільки ст. 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, то в діях ОСОБА_1 відсутній склад даного адміністративного правопорушення.

За таких обставин, оскільки суд не уповноважений виходити за межі протоколу про адміністративне правопорушення, а в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення щодо посягання на встановлений порядок управління (ст. 185 КУпАП), підстав для його притягнення до відповідальності за ст. 173 КУпАП немає через відсутність складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо відсутній склад адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 247, 283, 284, 287 КУпАП, суддя -

ПОСТАНОВИЛА:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, за ст.173 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП у звязку з відсутністю в його діях складу даного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Кіровоградської області через Ленінський районний суд м. Кіровограда протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда ОСОБА_3