Дата документу 20.04.2018 Справа № 554/2724/18
П О С Т А Н О В А

Іменем України

22 квітня 2018 року суддя Октябрського районного суду м. Полтави Савченко А.Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Полтаві у залі суду протокол про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП і матеріали справи додані до нього щодо

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, мешканця ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, РНОКПП та інші дані про особу невідомі і ініціатором складення протоколу не надані

в с т а н о в и в :

Відповідно до протоколу, складеного старшим ДОП Полтавського ВП ГУ НП України в Полтавській області майором поліції ОСОБА_2 порушник ОСОБА_1 09.04.2018 о 23 год. 30 хв. АДРЕСА_1 лаявся нецензурною лайкою на адресу громадянки ОСОБА_3, погрожував фізичною розправою, що на думку ініціатора складення протоколу, є вчиненням адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

В судове засідання порушник не викликався, оскільки процедуру притягнення його до відповідальності ініціатором складення протоколу вчинено з порушенням встановлених законом вимог, в звязку з чим суд прийшов до висновку про відсутність доказів вчинення ОСОБА_1 інкримінованого йому правопорушення та необхідності закриття справи за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, виходячи з наступного.

Відповідно до статті 173 КУпАП відповідальність за нею наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Як видно із змісту протоколу, він складений з грубими порушеннями вимог ст. 256 КУпАП, яка встановлює, що в протоколі про адміністративне правопорушення, зокрема, повинні бути зазначені: дата і місце його складення, посада, прізвище, імя по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу порушника; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення порушника; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка вчинила адміністративне правопорушення. У разі відмовлення особи, яка вчинила правопорушення, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це.

При складенні протоколу порушникові розяснюються його права і обовязки, передбачені ст. 268 КУпАП, про що робиться відмітка у протоколі.

Ці вимоги закону ініціатором складення протоколу були грубо порушені.

Обєктивна сторона правопорушення, передбаченого вказаною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Зокрема, це нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, повязану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розвязній манері.

До інших проявів дрібного хуліганства необхідно віднести: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком; безпідставне порушення спокою громадян телефонними дзвінками, лихослівя по телефону; співання непристойних пісень; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; ґвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; справляння природних потреб у не відведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільна без потреби зупинка комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; неправдиве повідомлення про смерть родичів, знайомих, якщо це не призвело до тяжких наслідків; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявленням неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах тощо.

Обовязковою ознакою обєктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема підїзди, а також підземні переходи, стадіони.

Субєктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом субєктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Всупереч зазначеному, ініціатор складення протоколу та притягнення особи до адміністративної відповідальності не виклав в протоколі цих складових елементів правопорушення.

Так, суть викладеного ним в протоколі про вчинення адміністративного правопорушення не відповідає ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті 173 КУпАП, що порушує право на захист особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

В протоколі зазначається, що порушник лаявся нецензурною лайкою в приміщенні квартири на адресу присутньої там громадянки, статус якої не зазначено, та не обумовлюється, чи були присутні при вчиненні інкримінованих порушнику дій інші особи та чи було порушено спокій громадян, коли і кого саме, тобто не вказується на таку ознаку хуліганства, як вчинення його в громадському місці, а лише констатується факт такого вчинення, що є недопустимим, оскільки відповідальність повинна наступати за конкретно вчинене діяння, що слідує із змісту ч. 1 ст. 9 КУпАП, якою визначено поняття адміністративного правопорушення.

Із протоколу не слідує і про це в ньому не зазначено, з яких мотивів це було зроблено порушником, що являється невідємною ознакою обєктивної сторони складу цього правопорушення.

Протокол оформлений неохайно, всупереч Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС України 6 листопада 2015 року № 1376 та без додержання вимог, які зазначені в статті 256 КУпАП, що позбавляє суд можливості приймати його до уваги як доказ по справі.

Всупереч вимог КУпАП в протоколі зазначені неповні відомості про особу, зокрема, ІНФОРМАЦІЯ_3, сімейний стан правопорушника, чи притягувався він раніше до відповідальності (адміністративної, кримінальної), документ, що посвідчує особу порушника, а також не зазначено РНОКПП порушника, що свідчить про не встановлення його особи, а отже і можливості перевірки причетності його до скоєного та можливості виклику і явки до суду для розгляду справи.

Отже, судом встановлено, що надані ініціатором складення протоколу дані про особу порушника є неповними та такими, що не встановлюють його особу як порушника, а отже і факту вчинення інкримінованого правопорушення саме цією особою.

Таким чином, судом встановлено, що дії, які інкримінуються порушнику і зазначені в протоколі, не можуть розцінюватися як дрібне хуліганство і не свідчать про факт його вчинення саме порушником.

Суд не оцінює додані до протоколу про вчинення адміністративного правопорушення пояснення, оскільки в силу процесуальних порушень, допущених при його складенні, він не може прийматися до уваги судом не тільки як доказ вчинення особою правопорушення, а і як підстава притягнення особи до відповідальності.

За таких обставин суд вважає, що відсутні підстави для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, а тому справа підлягає закриттю за відсутності в діяннях останнього складу інкримінованого йому правопорушення та самої події правопорушення відповідно до вимог п. 1 статті 247 КУпАП.

Керуючись статтями 247, 283 та 284 КУпАП,

п о с т а н о в и в :

Закрити справу щодо ОСОБА_1 на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП..

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя А. Г. Савченко