Справа № 761/4470/18
Провадження № 3/761/1890/2018
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 березня 2018 року суддя Шевченківського районного суду м.Києва Савицький Олег Антонович, розглянувши матеріали, які надійшли від Відділу контролю Апарату Верховної Ради України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця Тернопільської області, громадянина України, працюючого на посаді Заступника Міністра закордонних справ України за адресою: м.Київ, вул.Михайлівська, буд.1, за ч.1 ст. 188-19 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, 22 грудня 2017 року ОСОБА_1, перебуваючи на посаді Заступника Міністра закордонних справ України за місцем роботи за адресою: м.Київ, вул.Михайлівська, буд.1, своєю відповіддю від 22.12.2017 року № 203/12-169-2189 надав неповну інформацію на звернення народного депутата України Вовка Віктора Івановича від 11.12.2017 року № 207/03-578 щодо пропозиції надання офіційного роз'яснення, проведення службового розслідування стосовно грубого порушення працівниками МЗС України ст. 19 Конституції України, перевищення службових повноважень і надання неправомірних політичних оцінок діяльності народного депутата України, вжиття заходів з метою дотримання працівниками МЗС України вимог законодавства України, чим не виконав законних вимог народного депутата України, за що передбачена адміністративна відповідальність, згідно з ч.1 ст. 188-19 КУпАП.

В судовому засіданні представник ОСОБА_1 проти обставин викладених у протоколі про адміністративне правопорушення повністю заперечив, а також просив суд закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 188-19 КУпАП, у зв'язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Вислухавши представника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, судом встановлено.

Відповідно до ч.1 ст. 188-19 КУпАП недодержання встановлених законом строків надання відповіді на звернення народного депутата України, надання неправдивої або неповної інформації на таке звернення - тягнуть за собою накладення штрафу на посадових осіб від десяти до двадцяти п'яти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, що притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозаписи, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколами про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Статтею 252 КУпАП визначено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному вивченні справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до статті 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Як вбачається з матеріалів справи, народний депутат України Вовк В.І. 11.12.2017 року звернувся до Міністра закордонних справ України Клімкіна П.А. з депутатським зверненням № 207/03-578, в якому були порушені наступні питання:

1) надати детальне офіційне роз'яснення з наступних питань:

- які конкретні підстави для твердження МЗС України щодо того, що представники УВКР у деяких державах «створюють конфліктні ситуації у середовищі української громади та підтримують державу-агресора»? (Прошу також надати копію повідомлень з відповідних посольств України);

- чи зверталось МЗС України до УВКР із зазначеною інформацією та пропозицією вжити заходів реагування і чи відреагувало УВКР належним чином??

- чи зверталось МЗС України до Служби безпеки України або інших органів державної влади із зазначеною інформацією, зокрема з огляду на участь УВКР у бюджетній програмі 1801260, що згадується у листі МЗС, з пропозицією відреагувати на зазначену інформацію?

- про який «конфлікт інтересів» відповідно до частини першої ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» зазначено у листі МЗС України до Голови Верховної Ради України Парубія А.В.?

2) здійснити ретельне службове розслідування щодо грубого порушення працівниками МЗС України ст. 19 Конституції України, перевищення службових повноважень та надання незаконних політичних оцінок діяльності народного депутата України, спроб політичної дискредитації народного депутата України, а також незаконного впливу та перешкоджання законній діяльності народного депутата України;

3) вжити усіх належних заходів для дотримання працівниками МЗС України вимог Конституції України, Закону України «Про державну службу» та законодавства України, а також недопущення перевищення ними службових повноважень, надання незаконних політичних оцінок діяльності народних депутатів України та спроб політичної дискредитації опозиційних членів парламенту.

Згідно з ч.2 ст. 16 Закону України «Про статус народного депутата України» орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові особи, керівники підприємств, установ і організацій, об'єднань громадян, яким адресовано депутатське звернення, зобов'язані протягом 10 днів з моменту його одержання розглянути і дати письмову відповідь. У разі неможливості розгляду звернення народного депутата у визначений строк його повідомляють про це офіційним листом з викладенням причин продовження строку розгляду. Строк розгляду депутатського звернення, з урахуванням продовження, не може перевищувати 30 днів з моменту його одержання.

Частина 1 статті 3 Закону України «Про центральні органи виконавчої влади» визначає, що міністерства, інші центральні органи виконавчої влади у своїй діяльності керуються Конституцією України, цим та іншими законами України, указами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, іншими актами законодавства України.

Листом МЗС України № 203/12-169-2189 від 22.12.2017 року за підписом Заступника Міністра закордонних справ України ОСОБА_1 у встановленому законом порядку народному депутату України Вовку В.І. надано відповідь на вказане звернення.

Зокрема роз'яснено, що на поставлені у зверненні від 11.12.2017 року № 207/03-578 питання вже надавались відповіді листами МЗС України: № 203/16-169-1689 від 16.11.2016 року, № 203/12-904/3-83 від 25.01.2017 року, № 203/12-110-1908 від 22.11.2017 року, № 203/12-800-475 від 07.04.2017 року, № 203/16-169-791 від 23.05.2016 року, № 203/16-904/3-981 від 30.06.2016 року, № 203/12-904/3-707 від 23.05.2017 року, № 203/16-904/3-1192 від 09.08.2016 року (лист у Мін'юст щодо звернення народного депутата Вовка В.І.), № 203/14-904/3-1858 від 26.12.2016 року (лист у Мін'юст щодо звернення народного депутата Вовка В.І.), № 203/13-800-290 від 06.03.2017 року, № 203/12-169-452 від 03.04.2017 року, № 203/12-110-1637 від 11.10.2017 року, № 203/13-110-1659 від 17.10.2017 року.

Також зазначено про рішення Конституційного Суду України № 5-рп/2003 (справа № 1-6/2003) від 05.03.2003 року, яким визначено, що, у разі надходження запитів або звернень, зміст яких не відповідає Закону або виходить за межі компетенції адресата, останній не зобов'язаний задовольняти вимоги запиту або прийняти пропозицію, яка міститься у зверненні. Це випливає з положень частини другої статті 19 Конституції України - органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи повинні діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачений Конституцією та законами України.

Як зазначено вище, відповідно до положень ст. 16 Закону України «Про статус народного депутата України» депутатське звернення - викладена в письмовій формі пропозиція народного депутата, звернена до органів державної влади та органів місцевого самоврядування, їх посадових осіб, керівників підприємств, установ і організацій, об'єднань громадян здійснити певні дії, дати офіційне роз'яснення чи викласти позицію з питань, віднесених до їх компетенції.

При цьому, статтею 15 Закону України «Про статус народного депутата України» визначено поняття депутатського запиту. Так депутатський запит - це вимога народного депутата до Президента України, до органів Верховної Ради України, до Кабінету Міністрів України, до керівників інших органів державної влади та органів місцевого самоврядування, а також до керівників підприємств, установ і організацій, розташованих на території України, незалежно від їх підпорядкування і форм власності, дати офіційну відповідь з питань, віднесених до їх компетенції.

Тобто, на відміну від запиту, звернення - це викладена у письмовій формі пропозиція народного депутата України зазначеним вище адресатам здійснити певні дії, дати офіційне роз'яснення чи викласти позицію з питань, віднесених до їх компетенції.

За своїм змістом депутатське звернення не має імперативного характеру і заявляється народними депутатами України самостійно. Такі звернення можуть бути зумовлені скаргами та заявами виборців, а також стосуватися інших питань депутатської діяльності, які ініціюються народним депутатом України.

Вказане тлумачення положень ст. 16 Закону України «Про статус народного депутата України» викладене в Рішенні Конституційного Суду № 5-рп/2003 від 05.03.2003 року, яке є обов'язковим до виконання на території України.

Разом з тим, зі змісту звернення народного депутату України Вовка В.І. від 11.12.2017 року № 207/03-578 вбачається, що останнє за своїм змістом не є фактично пропозицією надати офіційне роз'яснення чи викласти позицію, а є вимогою надати розгорнуту інформацію пов'язану із процесуальною діяльністю певного органу виконавчої влади, тобто, за своєю суттю є депутатським запитом, для звернення з яким встановлений певний порядок.

Статтею 16 Закону України «Про статус народного депутата України» визначений певний порядок звернення депутата із запитом. Так, народний депутат має право на сесії Верховної Ради України звернутися із запитом до Президента України, до органів Верховної Ради України, до Кабінету Міністрів України, до керівників інших органів державної влади та органів місцевого самоврядування, а також до керівників підприємств, установ та організацій, розташованих на території України, незалежно від їх підпорядкування і форм власності. Верховна Рада України приймає рішення про направлення депутатського запиту відповідному органу або посадовій особі, до яких його звернуто, однією п'ятою від її конституційного складу.

Крім того, відповідно до ч.1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе за умови наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення.

Склад адміністративного правопорушення - це передбачена нормами права сукупність об'єктивних і суб'єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Він складається з: об'єкту, об'єктивної сторони, суб'єкту, суб'єктивної сторони.

Об'єктивну сторону адміністративного правопорушення характеризують ознаки, які визначають акт зовнішньої поведінки правопорушника. До них належать діяння (дія чи бездіяльність), його шкідливі наслідки, причинний зв'язок між діянням і наслідками, місце, час, обстановка, спосіб, знаряддя та засоби вчинення проступку.

Так, об'єктивною стороною адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 188-19 КУпАП є надання неповної інформації на звернення народного депутата України.

Однак, у протоколі про адміністративне правопорушення не вказано, яку саме інформацію на звернення народного депутата України Волкова В.І. заступник Міністра закордонних справ України ОСОБА_1 надав неповно та/або в чому безпосередньо полягає така неповнота, що стала підставою для складення протоколу про адміністративне правопорушення за ч.1 ст. 188-19 КУпАП.

При цьому, враховуючи положення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також беручи до уваги висновки ЄСПЛ, у справах «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30.05.2013 року, заява № 36673/04) та «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 року) ЄСПЛ, серед іншого зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, зокрема у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, оцінюючи належність, допустимість і достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв'язок доказів у їх сукупності, суд вважає, що матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять фактичних даних, які б підтверджували вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 188-19 КУпАП, а тому провадження в справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст. 188-19 КУпАП підлягає закриттю, оскільки в його діях відсутній склад вказаного адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 24, 33-35, 188-19, 221, 247, 251-252, 268, 277, 283-285, 294 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, за ч.1 ст. 188-19 КУпАП, закрити у зв'язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником до Апеляційного суду м.Києва шляхом подачі апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м.Києва протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Строк пред'явлення постанови до виконання три місяці з дня набрання постановою законної сили.

Суддя: