П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 184/179/18

Номер провадження 3/184/69/18

14 березня 2018 рокум. Покров

Суддя Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області Гукова Р.М., розглянувши матеріали адміністративної справи, які надійшли від Покровського ВП Нікопольського ВП ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення громадянина:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІНН:НОМЕР_1, громадянина України, працюючого: ПАТ «ПГЗК» ЧОФ, слюсарем черговим, зареєстрованого та проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2,

до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В :

Як слідує із протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП 404310 від 25.01.2018 року 01.01.2018 року, приблизно о 20:00 год. громадянин ОСОБА_1, знаходячись за адресою вул. Г.Тикви, 26 в м. Покров Дніпропетровської області, виражав в бік ОСОБА_2 нецензурну лайку та образи, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні зазначеного адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, не визнав у повному обсязі та пояснив, що він жодних хуліганських дій не вчиняв, потерпілу не ображав та на її адресу нецензурною лайкою не висловлювався. Також вказав, що в час, який зазначено у протоколі, а саме близько 20:00 год., він знаходився разом зі своєю дружиною в гостях. Так, ОСОБА_1 пояснив, що він із своєю цивільною дружиною 01.01.2018р. пішли у гості до сина його дружини, де перебували із 17:00 год. приблизно до 21:00 год. Також вказав, що у цей час, у них дома знаходилась їх донька ОСОБА_3. Коли вони прийшли додому, ОСОБА_3 приблизно о 22:00 год. пішла до себе додому в сусідній будинок. Через деякий час йому зателефонувала ОСОБА_3 та повідомила, що її побили сусіди, після чого він із дружиною пішли до доньки. Перебуваючи за місцем мешкання доньки ОСОБА_3, він зателефонував до поліції та швидкої допомоги. До приїзду поліції, він із дружиною пішов до сусідів, щоб зясувати, що трапилось. Коли вони відчинили йому двері, він зрозумів, що останні перебували у стані алкогольного спяніння, та виражались нецензурною лайкою, а також погрожували йому та його дружині. Вказав, що сусіди виражались на їх адресу нецензурною лайкою та погрожували навіть при співробітниках поліції. Тому він вважає, що вони є потерпілою стороною та не розуміє чому склали адміністративний протокол відносно нього.

Допитана в судовому засіданні ОСОБА_4 пояснила, що ОСОБА_1 та ОСОБА_5 (дружина) 01.01.2018р. прийшли до них у гості приблизно о 19 год., а пішли від них приблизно о 22:00 год. Вказує на те, що ОСОБА_1 не вживає алкогольні напої, він не скандальний та урівноважений.

Допитана в судовому засіданні ОСОБА_5 пояснила, що 01.01.2018р. приблизно о 20:00 год. вона з чоловіком пішли в гості до сина, де пробули приблизно годину-півтори, бо вдома на них чекала вагітна донька. Приблизно о 22:00 год. донька пішла до себе додому, через деякий час зателефонувала та сказала, що все добре. А ще через деякий час, вона знову зателефонувала та повідомила, що її побили сусіди та попросила викликати співробітників поліції та швидку допомогу. Вона з чоловіком прибігли до доньки і викликали швидку та поліцію. Після чого зайшли до сусідів, які були в стані алкогольного спяніння та висловлювались на їх адресу нецензурною лайкою. Коли приїхала поліція, вони знову піднялися разом до сусідів. Сусіди знову виражались на їх адресу нецензурною лайкою навіть при співробітниках поліції. Тому вона вважає, що вони є потерпілою стороною. Вказала, що ані вона, ані її чоловік потерпілу не ображали та нецензурно на її адресу не висловлювались.

Допитаний в судовому засіданні лейтенант поліції Покровського ВП ОСОБА_6 пояснив, що до Покровського ВП надійшла заява від ОСОБА_3 про притягнення до відповідальності сусідів, які проживають за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, оскільки вони пошкодили вхідні двері до квартири та погрожували їй фізичною розправою. З огляду на що, заслухавши учасників події та відібравши від них відповідні письмові пояснення, був складений протокол про адміністративне правопорушення.

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, свідків та інших учасників процесу, дослідивши матеріали справи, а саме: протокол про адміністративне правопорушення серії ГП 404310 від 25.01.2018 року, рапорт старшого інспектора чергового Покровського ВП НВП ГУНП в Дніпропетровській області майора поліції ОСОБА_7 від 04.01.2018р., письмові пояснення ОСОБА_3 та ОСОБА_1, висновок за матеріалами перевірки повідомлення від 22.01.2018р., вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Так, ст.173 КУпАП встановлена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Зі змісту ст.286 КУпАП слідує, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, імя, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

При цьому всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Разом з тим, як встановлено у судовому засіданні, 01.01.2018р. приблизно о 20:00 год. ОСОБА_1 знаходився в гостях у ОСОБА_4, що підтверджується наданими в судовому засіданні поясненнями ОСОБА_1, показами свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5, а тому він не міг 01.01.2018р. приблизно о 20:00 год. за адресою ОСОБА_8,26 в м.Покров висловлюватись нецензурною лайкою та погрожувати ОСОБА_2

Водночас, суддя не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

Так, ч.1 ст. 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Відповідно до ч.2 ст.6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку». А згідно з положеннями ч.3 ст.6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення. Наприклад, у справі «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011 р., заява № 16347/02) провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.51 КпАП України стосовно заявниці, яка вчинила дрібну крадіжку на загальну суму 0,42 грн., ЄСПЛ розцінив як кримінальне для цілей застосування Конвенції «з огляду на загальний характер законодавчого положення, яке порушила заявниця, а також профілактичну та каральну мету стягнень, передбачених цим положенням». Тим більше «кримінальним обвинуваченням» у розумінні Конвенції слід розглядати протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.164 КУпАП, санкція якої передбачає стягнення у вигляді штрафу від однієї тисячі до двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією виготовленої продукції, знарядь виробництва, сировини і грошей, одержаних внаслідок вчинення цього адміністративного правопорушення, чи без такої (тоді як за КК України мінімальний штраф становить тридцять неоподатковуваних мінімумів доходів громадян).

У справі «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) ЄСПЛ встановив, серед іншого, порушення ч.3 ст.6 Конвенції у звязку з тим, що в протоколі про адміністративне правопорушення фабула правопорушення була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення («проведення несанкціонованого пікету»), але національні суди, розглянувши справу без участі сторони обвинувачення (згідно законодавства РФ така участь не передбачена), відредагували фабулу правопорушення, зазначивши в постанові суду конкретні обставини правопорушення. У зв'язку з цим, на думку ЄСПЛ, заявниці була відома лише кваліфікація діяння, але не фактичні обставини обвинувачення, таким чином, вона була позбавлена можливості належної підготовки до захисту.

У прийнятому рішенні у справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч.1 ст.6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується). Суд зауважує, що рішення у справі «Карелін проти Росії» на даний момент не набрало законної сили, але суд погоджується з одностайною позицією семи суддів ЄСПЛ, викладеною в цьому рішенні.

У свою чергу, місце, час та суть вчиненого адміністративного правопорушення складають обєктивну сторону складу адміністративного правопорушення, відсутність якої виключає караність діяння, вчиненого особою.

Під юридичним складом адміністративного проступку, зазвичай, розуміють визначену адміністративно-правовими нормами сукупність ознак, що характеризують зовнішню і внутрішню сторони правопорушення і дають можливість кваліфікувати певне діяння саме як те чи інше конкретне адміністративне правопорушення. Ці ознаки інтегруються в чотирьох складових елементах, а саме: обєкті, обєктивній стороні, субєкті та субєктивній стороні. Відсутність будь-якого із названих елементів логічно кореспондується з відсутністю факту правопорушення.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в її вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У свою чергу, відповідно до ст.251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З огляду на наведене та встановлені у судовому засіданні обставини, суддя приходить до висновку про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 33-35, 173, 268, 283, 284, 307, 308 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП закрити за ч.1 ст. 247 КУпАП у звязку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до кримінальної палати апеляційного суду Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня вручення постанови через Орджонікідзевський міський суд.

Суддя Орджонікідзевського міського суду ОСОБА_9