Справа № 203/3962/17
№ 3/183/25/18
П О С Т А Н О В А

іменем України

30 січня 2018 року м. Новомосковськ

Суддя Новомосковського міськрайонного суду Мороховець О.В., розглянувши матеріали, що надійшли Державної служби України з питань праці (держпраці) Головного управління держпраці у Дніпропетровській області, відносно:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, директора ТОВ "Блек Даймонд", проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2;

про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.41 КУпАП, -

в с т а н о в и л а :

В провадженні Новомосковського міськрайонного суду Дніпропетровської області знаходиться справа про адміністративне правопорушення, де в протоколі № 217/4.1-13 складеному 17 жовтня 2017 року, зазначено, що відповідно до наказу № 1 від 24.12.2013 року, з 27 березня 2014 року ОСОБА_1 знаходиться на посаді директора Товариства з обмеженою відповідальністю "Блек Даймонд", який у своїй діяльності керується статутом ТОВ "Блек Даймонд". У звязку з невиконанням обовязків статуту було допущено порушення вимог законодавства про працю в частині: у період з 01.01.2017 року по 17.10.2017 року на ТОВ "Блек Даймонд", місцезнаходження юридичної особи: 51200, м. Новомосковськ, Дніпропетровська область, вул. Гетьманська, буд. 241.

Відповідно до ч.1 ст.24 Закону України "Про оплату праці" та ч.1, ч. 2 ст. 115 КЗпП України, заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата. Отже, невиплата заробітної плати протягом семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата, є порушенням прав працівника. Також, право працівника на отримання заробітної плати не рідше двох разів на місяць належить до числа умов, визначених законодавством і не може бути погіршене ні за згодою сторін, ні на підставі колективного договору. Заробітна плата у Товаристві (згідно наданої до перевірки довідки щодо виплат заробітної плати працівникам підприємства) за першу половину серпня 2017 року - сплачена 15.08.2017 року, заробітна плата за другу половину серпня 2017 року - 05.09.2017 року, заробітна плата за першу половину вересня сплачена 15.09.2017 року, заробітна плата за другу половину вересня 2017 року - 04.10.2017 року, що порушує вимоги ч.1 ч. 2 ст. 115 КЗпП України: "Заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата. У разі коли день виплати заробітної плати збігається з вихідним, святковим або неробочим днем, заробітна плата виплачується напередодні".

Формування тарифної системи у ТОВ "Блек Даймонд" здійснюється субєктивно, відносно вирішення питання з визначенням розміру заробітної плати, а саме встановлення розмірів заробітної плати працівникам без урахування міжкваліфікаційних (міжпосадових) співвідношень розмірів посадових окладів, що є порушенням вимог ч. 1, ч 4 ст. 96 КЗпП України. Згідно вимог ст. 96 України: "Системами оплати праці є тарифна та інші системи, що формуються на оцінках складності виконуваних робіт і кваліфікації працівників. Тарифна система оплати праці включає: тарифні сітки, тарифні ставки, схемі посадових окладів і професійні стандарти (кваліфікаційні характеристики). Тарифні система оплати праці використовується при розподілі робіт залежно від їх складності, і працівників - залежно від кваліфікації та за розрядами тарифної сітки. Вона є основою для формування та диференціації розмірів заробітної плати. Тарифна сітка (схема посадови) окладів) формується на основі тарифної ставки робітника першого розряду та міжкваліфікаційних (міжпосадових) співвідношень розмірів тарифних ставок (посадови: окладів)". Однією з визначальних ознак зарплати як виду трудового доходу є те, що розмір оплати визначається по заздалегідь визначених нормах і розцінках. Сукупність цих настанов визначає певний тип (вид) організації оплати праці.

Спосіб перетворення робочої сили, пристосування її до конкретних умов виробництва здійснюється з допомогою тарифної системи. Тарифна система це сукупність норм, визначених централізовано або локально, які забезпечують диференційовану оплату праці, в залежності від складності роботи, умов праці та інтенсивності, природно-географічних умов, характеру праці.

Показником складності виконуваної роботи є розряд, за яким тарифікується певна робота. Водночас розряд також є показником рівня кваліфікації самого працівника. Розмір оплати праці робітника зростає в міру підвищення розряду виконуваної ним роботи (оплата праці завжди здійснюють залежно від розряду виконуваної роботи).

Тарифні ставки (годинні, денні, місячні) це розмір винагороди за пращ робітникам, зайнятим на різних видах робіт певної складності, за відповідну одиницю час (годину, день, місяць). Тарифну ставку завжди виражають в грошовій формі, і її розмір зростає з підвищенням складності роботи. Правове значення тарифної ставки визначається тим, що вона є основною, відносно постійною частиною зарплати, а також розрахункової величиною для визначення розміру надбавок, доплат, премій тощо.

Розмір тарифної ставки першого розряду, незалежно від форм власності, не може бути нижче мінімального розміру заробітної плати, передбаченого законом. Дана тарифи ставка застосовується для оплати простої праці, яка не потребує будь-якої кваліфікації робітника.

Більш висока оплата за більш складну працю визначається за допомогою тарифної сітки. Тарифна сітка це шкала коефіцієнтів, що встановлюють співвідношення в оплаті праці працівників в залежності від складності виконуваних робіт.

Основне призначення тарифної сітки - це диференціація тарифних ставок залежності від об'єктивних, загальновизнаних чинників (складності праці відповідальності робітників), тому конкретні тарифні співвідношення повинні бути такими, щоб стимулювати підвищення професійно-кваліфікаційної майстерності працівників і результат їх праці. Для керівників, спеціалістів, службовців роль тарифу виконують схеми посадових окладів, які дозволяють диференціювати оклади в залежності від посади, складності роботи в межах посади, індивідуальних відмінностей в кваліфікації і деяких інших характеристик. Поєднання місячних посадових окладів і номенклатури посад на підприємстві набуває форми штатного розкладу. Штатний розклад установлюється керівником підприємства з урахуванням умов колективного договору. Згідно з наданим до перевірки штатного розпису працівників Товариства на 01.07.2017 року встановлено, що охоронцю (код за класифікатором посад 5149, посада згідно із класифікатором відноситься до категорії працівників сфери торгівлі та послуг) встановлено посадовій оклад у розмірі 3265,00 грн., комірнику (код за класифікатором посад 9411, посада згідно із класифікатором відноситься до категорії найпростіших професій) встановлено посадовій оклад у розмірі 3365,00 грн., тобто вище перелічені посадові оклади були встановлені без міжкваліфікаційних (міжпосадових) співвідношень, а відповідно без диференціації розмірів посадових окладів.

Оплата праці найманих працівників, які перебувають у трудових відносинах з підприємствами, незалежно від їх форм власності й господарювання, регулюється, з одного боку, шляхом установлення державою розміру мінімальної заробітної плати, норм, гарантій і компенсацій та порядку оподаткування доходів працівників, а з іншого угодами, що укладаються на державному, галузевому, регіональному рівнях і безпосередньо на підприємстві. Локальним нормативним актом, який регулює оплату праці на конкретному підприємстві, зокрема, встановлює розміри основної і додаткової заробітної плати, порядок преміювання працівників, надання їм пільг та компенсацій, є Положення про оплату праці. На Товаристві взагалі відсутні Положення про оплату праці, що порушує вимоги ч. 4 ст. 97 КЗпП України: "Власник або уповноважений ним орган чи фізична особа не має права в односторонньому порядку приймати рішення з питань оплати праці, що погіршують умови, встановлені законодавством, угодами, колективними договорами".

Правила внутрішнього трудового розпорядку є правовою формою регулювання спільної праці на конкретному підприємстві, що забезпечують необхідну поведінку учасників трудового процесу. На Товаристві наявні Правила внутрішнього трудового розпорядку, але вони не затверджені трудовим колективом що порушує вимоги ч. 1 ст. 142 КЗпП України: "Трудовий розпорядок на підприємствах, в установах, організаціях визначається правилами внутрішнього трудового розпорядку, які затверджуються трудовими колективами за поданням власника або уповноваженого ним органу і виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником) на основі типових правил".

Забороняється залучення до роботи в будь-які з двох вихідних днів при п'ятиденному робочому тижні. Правило про заборону залучати працівників у вихідні дні поширюється і на вихідні дні, які надаються працівникам за графіком при режимі підсумованого обліку робочого часу.

Перелік робіт, для виконання яких працівника може бути залучено до роботи у встановлений для нього день щотижневого відпочинку, визначено законодавством. Цей перелік підстав для залучення працівників до роботи у вихідні дні є вичерпним і розширеним. Профспілкові комітети зобов'язані не допускати роботи у дні відпочинку, крім передбачених законом випадків.

Ця стаття надає право залучати до роботи у вихідний день лише окремих працівників. Власник або уповноважений ним орган не вправі за своєю ініціативою переносити вихідний день для всього колективу працівників. Залучення працівників до роботи у вихідні дні допускається тільки з дозволу виборного органу первинної профспілкової організації. Ст. 71 КЗпП допускає залучення до роботи в вихідний день з дозволу виборного органу окремих працівників. Отже, у запиті власника на одержання згоди на залучення працівників до роботи у вихідний день ці працівники повинні бути перелічені. Обмежитися зазначенням їх кількості не можна. У Товаристві наявні випадки залучення працівників до роботи у вихідні дні. Наприклад у червні 2017 року бухгалтер - оператор працювала 10.06.2017 року у свій вихідний день (субота), але дозвіл профспілкового представника на залучення працівників до роботи у вихідний день відсутній, що порушує вимоги ч. 1 ст. 71 КЗпП України: "Робота у вихідні дні забороняється. Залучення окремих працівників до роботи у ці дні допускається тільки з дозволу виборного органу первинної профспілкової організації (профспілкового представника) підприємства, установи, організації і лише у виняткових випадках, що визначаються законодавством і в частині другій цієї статті".

ОСОБА_1 до суду не з'явився, хоча був повідомлений про дату, час та місце розгляду матеріалу належним чином (а.с.23,24,25), наявність поважних причин неявки до суду не повідомив та клопотання про відкладення розгляду справи не надав, тому на підставі ст. 268 КУпАП, суд вважає за можливе розглянути справу за його відсутності.

Дослідивши справу про адміністративне правопорушення, вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 41 КУпАП, оскільки відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце складення, посада, прізвище, імя, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвище, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Враховуючи, що протокол про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1, складений з недотриманням порядку відповідно до ст. 256 КУпАП, а саме в протоколі не вказано час вчинення і суть адміністративного правопорушення, вважаю, що справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю.

На підставі вищезазначеного, керуючись п.1 ст. 247, ст. 256, п.3 ст. 284 КУпАП, -

п о с т а н о в и л а:

Справу про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 за ч.1 ст. 41 КУпАП закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя О.В. Мороховець