Справа № 639/7398/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 січня 2018 року м.Харків

Суддя Жовтневого районного суду м.Харкова Федюшин М.В., при секретарі Кузнецові М.І., за участю прокурора Беляєва О.І., адвоката ОСОБА_1, особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Харкові матеріали, які надійшли з Управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції Українипро притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2 РФ, громадянки України,судді Харківського окружного адміністративного суду, яка мешкає за адресою: АДРЕСА_1,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП,

встановив:

11 грудня 2017 року до Жовтневого районного суду м. Харкова з Управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України надійшов протокол відносно ОСОБА_2 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Згідно протоколу №327 від 08.12.2017 року ОСОБА_2, перебуваючи на посаді судді Харківського окружного адміністративного суду, будучи, згідно з підпунктом «ґ» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року №1700-VII, субєктом відповідальності за правопорушення повязані з корупцією, 14 лютого 2017 року згідно договору купівлі-продажу № 536 посвідченого приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_3, придбала нерухоме майно квартиру, вартість якої на момент набуття становила 890 000 грн., що перевищує 50 прожиткових мінімумів встановлених для працездатних осіб на 01 січня 2017 року, (тобто суму 80 000 гривень) та в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону України № 1700-VII, несвоєчасно подала повідомлення про суттєві зміни в майновому стані.

06 липня 2017 року ОСОБА_2. подала повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, однак встановлено, що зазначене повідомлення було подане з порушенням 10-денного строку, передбаченого ч.2ст.52 Закону №1700-VII.

В протоколі про адміністративне правопорушення №327 від 08.12.2017 зазначено, що ОСОБА_2 в порушення ч.2 ст.52 Закону №1700-VII несвоєчасно подала повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, відповідальність за що передбачена за ч.2 ст.172-6 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_2 вину у скоєнні правопорушення передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП не визнала та пояснила, що жодним чином не намагалась приховати факт купівлі нерухомого майна, не оформлювала його на третіх осіб, державна реєстрація правочину була здійснена в день укладення договору, з моменту внесення відомостей до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та до Державного реєстру правочинів, які відбулись в день укладення договору купівлі-продажу, будь-яка заінтересована особа мала можливість отримати доступ до інформації про наявне в неї нерухоме майно. Пояснила, що не застосовувала жодних «штучних» схем з уникнення фінансового моніторингу, зокрема дробленням предмета договору на частини, які не перевищують 50 мінімальних заробітних плат. Несвоєчасність подання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані пояснила сильним психологічним навантаженням повязаним із чисельними викликами до ВРП та кримінальним провадженням, у якому вона неодноразово допитувалась в якості свідка.

Адвокат ОСОБА_1 зазначив, що в ОСОБА_2 був відсутній умисел на вчинення вказаного вище адміністративного правопорушення, оскільки повідомлення про суттєві зміни у майновому стані було подано ОСОБА_2 особисто, без будь-якого втручання працівників УЗЕ або НАЗК. Крім того зазначив, що строки притягнення до адміністративної відповідальності вже сплинули, в звязку з тим, що про несвоєчасне подання інформації щодо суттєвих змін у майновому стані ОСОБА_2 уповноважені особи НАЗК та УЗЕ мали дізнатись самостійно з Державних реєстрів. 7 липня 2017 року на Аналітичному порталі «Слово і діло» опубліковано статтю про те, що суддя Харківського окружного адміністративного суду Архіпова С.В. придбала квартиру вартістю 890 000 грн. Крім того ДЗЕ Національної поліції України звертався до Харківського окружного адміністративного суду 22.09.2017 року Листом №13646/39/04-2017 з питань, що безпосередньо підлягають доказуванню у цій справі. Тому на думку адвоката, датою виявлення адміністративного правопорушення, щонайменше є 22.09.2017 року.

Зазначив, що однією із функцій Національного агентства з питань запобігання корупції є організація здійснення методичного та консультативного забезпечення виконання законодавства з питань подання та перевірки декларацій субєктів декларування, в звязку із чим 16 вересня 2016 року Радою суддів України прийнято рішення № 60, відповідно до якого Рада суддів України звернулася до Національного агентства з питань запобігання корупції з проханням провести виїзні тренінги у всіх областях України для суддів із заповнення електронних декларацій. Однак для суддів Харківського окружного адміністративного суду представниками Національного агентства не здійснювалося методичне та консультативне забезпечення, тренінги не проводилися, так само протягом 2016-2017 не проводились тренінги для суддів Харківського окружного адміністративного суду з питань подання та перевірки декларацій представниками Національної поліції. Крім того, мало місце порушення ст.268 КУпАП під час складання протоколу про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_2 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, яке полягало в порушенні права ОСОБА_2 перед складанням протоколу знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката.

З огляду на вищезазначені обставини ОСОБА_2 та її захисник вважали, що провадження по справі про адміністративне правопорушення за ч.2 ст.172-6 КУпАП відносно ОСОБА_2 підлягає закриттю, у звязку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення та закінчення строку встановленого ст. 38 КупАП.

Під час судового засідання прокурор Беляєв О.І. вважав доведеною вину ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, посилався на відсутність необхідності встановлення умислу в діях ОСОБА_2, оскільки це адміністративне правопорушення з формальним складом і інтелектуальна складова дослідженню не підлягає, у звязку з чим просив притягнути її до адміністративної відповідальності

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вислухавши пояснення учасників судового розгляду, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати, зокрема: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суд зазначає, що згідно ч.2 ст.172-6 КУпАП відповідальність настає у разі неповідомлення або несвоєчасного повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Відповідно до ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство.

Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Субєктивна сторона правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, визначається лише умисною формою вини, тобто коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

При цьому діяння, передбачені ст.172-6 КУпАП, є діяннями з формальним складом, які можуть бути вчинені тільки умисно.

Вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного правопорушення, крім іншого, необхідно враховувати наявність субєктивної сторони даного правопорушення.

З врахуванням положень ст.1 Закону №1700-VII, сутність порушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобовязана задекларувати свої доходи, своєчасно подати декларацію та повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети. А тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести наявність в діях особи умислу на несвоєчасне подання такого повідомлення.

З огляду на вищевикладене суд приходить до висновку, що уповноваженими особами Управління захисту економіки в Харківській області не надано суду доказів на підтвердження того факту, що ОСОБА_2 діяла умисно та усвідомлювала протиправний характер своїх дій, який посягає на встановлений правопорядок. Під час судового розгляду таких доказів також не здобуто.

Вказане повідомлення про суттєві зміни у майновому стані було виявлено уповноваженими особами УЗЕ лише після того, як 06.07.2017 року ОСОБА_2 самостійно подала до НАЗК повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Відповідно до вимог ч.3 ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачяться на її користь.

Згідно ч.1 ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно з рішенням Конституційного Суду України від 06.10.2010 року (справа №1-27/2010 про корупційні правопорушення та введення в дію антикорупційних законів) суд звернув увагу, що у ратифікованих Україною конвенціях, які є частиною національного законодавства, корупційна діяльність безпосередньо пов'язується з корисливими діями (бездіяльністю) посадової особи при виконанні покладених на неї службових обов'язків.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у Листі «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією» № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року зазначив: «суб'єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності».

В матеріалах адміністративної справи відсутні докази, які б підтверджували наявність в діях ОСОБА_2 умислу на порушення вимог фінансового контролю. Крім цього, відсутні відомості про наявність в діях особи корупційного інтересу на вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Крім того, при розгляді справи суд звертає увагу на наступне.

Згідно ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, повязаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Під час розгляду адміністративної справи в судовому засіданні оперуповноважений УЗЕ Департаменту захисту економіки Національної поліції України ОСОБА_4 повідомив суду, що перевірку відомостей було розпочато після публікації липні 2017 року статті про придбання суддею Харківського окружного адміністративного суду квартири, вказав, що ОСОБА_2 була викликана телефоном 07.12.2017 року для надання пояснень з цього приводу і 08.12.2017 року прибула до УЗЕ в Харківській області та особисто надала копію договору купівлі-продажу квартири. Крім того, матеріали адміністративної справи містять Лист ДЗЕ Національної поліції України до Харківського окружного адміністративного суду 22.09.2017 року №13646/39/04-2017; Лист-відповідь Харківського окружного адміністративного суду від 29.09.2017 року №04-41/39010/17, - з приводу надання інформації про суддю Архіпову С.В.; Лист ДП «Українські спеціальні системи» від 01.09.2017 року на запит ДЗЕ НПУ № 11666/39/04-2017 від 15.08.2017 року з питань, що безпосередньо підлягають доказуванню у цій справі.

Таким чином відомості про дату виявлення адміністративного правопорушення вказані у протоколі № 327 від 08.12.2017 року не відповідають дійсності.

Суд вважає моментом виявлення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.172-6 КУпАП - 22.09.2017 року, таким чином строк притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності сплинув 22.12.2017 року.

Враховуючи вказані вище обставини та досліджені докази, в діях ОСОБА_2вбачається несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у її майновому стані, але не встановлена субєктивна сторона правопорушення, а відповідно відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, у звязку з чим провадження по справі підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Враховуючи викладене вище, керуючись ст.ст. 38, 245, 247, 251, 252, 268, 283, 284, 294 КУпАП, суддя,

постановив:

Провадження по справі у відношенні ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, - закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв'язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги через Жовтневий районний суд м. Харкова до апеляційного суду Харківської області протягом 10 (десяти) днів з дня винесення постанови.

Суддя М.В. Федюшин