Справа № 359/8676/18
Провадження № 3/359/3277/2018
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29 жовтня 2018 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Вознюк С.М., розглянувши за участю особи, яка притягується до відповідальності, адміністративний матеріал, що надійшов від Бориспільського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Київській області, про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.184 КУпАП,

по відношенню до ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованої та проживаючої за адресою: АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер: НОМЕР_1, паспорт серії НОМЕР_2, -

в с т а н о в и в:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 ухиляється від виховання своєї неповнолітньої доньки ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, що призвело до того, що остання 09.10.2018 року, близько 17 год. 20 хв. в приміщенні ЗОШ №6 за адресою: м. Бориспіль, вул. Головатого, 21 подряпала свого однокласника ОСОБА_3.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнала та зазначила, що протокол про адміністративне правопорушення відносно неї складено безпідставно, оскільки конфлікт між її донькою та однокласником ОСОБА_3 відбувся з вини останнього. Він викрутив ОСОБА_2 руку, внаслідок чого її донька повинна була оборонятися та подряпала ОСОБА_3. Після того, він не зупинився та кинув ОСОБА_2 на підлогу, душив за горло, потім злякався та відпустив її. Після даної події донька була змушена звертатися за медичною допомогою до Бориспільської ЦРЛ у зв'язку з пошкодженням зв'язок лівого суглобу. Також пояснила, що саме вона звернулася до поліції щодо притягнення батьків ОСОБА_3 до відповідальності. Крім того, зазначила, що такі дії фізичного характеру ОСОБА_3 вчиняє не вперше і не лише відносно її доньки. В класі є також інші учні, які скаржаться на фізичне насильство зі сторони однокласника.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1, ознайомившись з матеріалами про адміністративне правопорушення, встановлено, що вина останньої не знайшла свого підтвердження, а склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.187 КУпАП, судом не встановлений.

За змістом ст. ст. 245, 252, 280, 283 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення забезпечується всебічне, повне та об'єктивне з'ясування всіх обставин справи. Підлягають з'ясуванню питання про те, чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна дана особа в його вчиненні. Рішення по справі приймається на підставі доказів досліджених у суді і оцінених суддею за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Зміст постанови судді про притягнення особи до адміністративної відповідальності має відповідати вимогам, передбаченим ст. ст. 283-284 КУпАП. В постанові потрібно зазначити докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення особою адміністративного правопорушення та мотиви відхилення інших доказів, на які посилається правопорушник.

Відповідно до вимог ст. 256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення, який є одним з основних джерел доказів і документом, що офіційно засвідчує факт неправомірних дій, має бути складений уповноваженою на те особою та має містити поряд з даними про особу правопорушника і інші відомості необхідні для вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за умови наявності в її діянні складу адміністративного правопорушення.

Складом правопорушення є наявність об'єктивних та суб'єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням.

Суб'єктивна сторона адміністративного правопорушення характеризується виною у формі умислу або необережності.

Згідно зі ст. 10 КУпАП, проступок визнається умисним, якщо особа, яка його вчинила:

а) усвідомлювала протиправний характер свого діяння; передбачала його шкідливі наслідки; бажала настання цих наслідків;

б) усвідомлювала протиправний характер свого діяння; передбачала його шкідливі наслідки; свідомо допускала настання цих наслідків.

Таким чином, закон називає два види умислу:

- прямий умисел, коли особа усвідомлює протиправність свого діяння, передбачає і бажає настання шкідливих наслідків;

- непрямий умисел, коли особа усвідомлює протиправність свого діяння, передбачає шкідливі наслідки і при цьому прямо не бажає, але свідомо допускає їх настання.

Згідно вимог ст. 251 КУпАП, доказами - є будь-які фактичні данні, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення та винність даної особи в його вчиненні та інші обставини що мають значення для вирішення справи. І ці данні встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та іншими доказами, свідченнями та документами, які також повинні бути відносними і допустимими.

Диспозиція ч. 1ст. 184 КУпАП передбачає ухилення батьків або осіб, що їх замінюють, від виконання передбачених законодавством обов'язків щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання неповнолітніх дітей.

Як вбачається з прояснень ОСОБА_1 конфлікт між її донькою та однокласником ОСОБА_3 відбувся з вини останнього і саме вона звернулася до поліції щодо притягнення батьків ОСОБА_3 до відповідальності, оскільки дії фізичного характеру останній вчиняє не вперше і не лише відносно її доньки.

Вказане ніяким чином не свідчить про невиконання нею батьківських обов'язків відносно доньки щодо забезпечення необхідних умов життя, навчання та виховання, за що передбачена відповідальність ч. 1ст. 184 КУпАП.

Крім того, у протоколі про адміністративне правопорушення складеному відносно ОСОБА_1 не зазначено, які конкретно обов'язки щодо виховання дитини, порушила остання.

Судом не встановлено жодних належних та допустимих доказів на підтвердження вини особи, відносно якої складено адміністративний протокол за ч.1 ст.184 КУпАП.

Враховуючи встановлене в судовому засіданні, суддя вважає, що зазначені в протоколі обставини події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.184 КУпАП не знаходять свого підтвердження матеріалами про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст. 247 КУпАП визначені обставини, що виключають провадження у справі про адміністративне правопорушення, серед яких пунктом 1 визначено відсутність складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин та враховуючи зазначені норми Закону, суд приходить до висновку, що провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.184 КУпАП слід закрити, у зв'язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого даною статтею.

На підставі наведеного, керуючись ч.1 ст.184 та п.1 ст. 247 КУпАП, суддя -

п о с т а н о в и в :

Провадження в адміністративній справі відносноОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, щодо притягнення її до відповідальності зач.1 ст.184 КУпАПзакрити у зв'язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред'явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Постанова суду набрала законної сили ___________________.

Суддя С.М. Вознюк