Справа№ 640/582/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"06" лютого 2018 р. суддя Київського районного суду м. Харкова Єфіменко Н.В., розглянувши адміністративний матеріал у відношенні ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, мешкає за адресою: м. Харків, вул. Пушкінська, 104, за ст. 173 КУпАП, -

встановив:

Як вбачається з матеріалів справи про адміністративне правопорушення, 27.12.2017р. о 2350 год. за адресою: м. Харків, вул. Сумська, 64, ОСОБА_1 у сквері справляв потребу, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

ОСОБА_1 у судовому засіданні вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав, посилаючись на те, що природні потреби у громадському місці не справляв.

Суд, дослідивши матеріали справи, вислухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, доходить наступного:

Згідно ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно ст. 252 КУпАП, суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що необхідною умовою для притягнення особи до адміністративної відповідальності є встановлення на підставі належних та допустимих доказів факту вчинення певного діяння такою особою та наявність в діянні цієї особи, що є субєктом правопорушення, всіх обовязкових ознак складу певного адміністративного правопорушення.

Диспозиція ст. 173 КУпАП передбачає відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

За змістом вимог ст. 256, ч. 1 ст. 257 КУпАП питання наявності або відсутності складу адміністративного правопорушення суд вирішує лише в межах протоколу, складеного відносно конкретної особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008р., «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002р. неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій. Тобто усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Аналогічна норма міститься і в ст. 62 Конституції України.

Наявними в адміністративному матеріалі доказами, у тому числі відеозаписом боді камери, вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, шляхом справляння потреби у громадському місці, - не підтверджена.

З рахуванням викладеного, вважаю, що в діях ОСОБА_1 подія та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, відсутні, а тому на підставі п.1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст. 173, 247, 283, 284, 294 КпАП України,

ухвалив:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає чинності після закінчення строку на її оскарження та може бути предявлена до виконання протягом трьох місяців.

Суддя: