ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29.01.2018 р. м. Одеса

Суддя Приморського районного суду м. Одеси Осіік Д.В., за участю секретаря Гулям У.Х., прокурора Острік О., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, адвоката ОСОБА_2 розглянувши матеріали адміністративної справи відносно:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянки України, місце роботи, старшого дільничного офіцера поліції Лиманського ВП, мешкаючого за адресою: Одеська область, Лиманський район, с. Олександрівна, вул. Тараса Шевченко, б.10, паспорт громадянина України паспорт КК12423 7 виданий Комінтернівського РВ УМВС України в Одеській області 26.10.1998, ідентифікаційний номер: 9.

про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд

ВСТАНОВИВ:

До Приморського районного суду м. Одеси з Одеського управління ДВБ Національної поліції України надійшли матеріали про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

ОСОБА_1, перебуваючи на службі в Національній поліції України на посаді старшого дільничного офіцера поліції Лиманського ВП ГУНП в Одеській області відповідно до Наказу ГУНП в Одеській області від20.10.2016 р. № 1055 о/с, маючи спеціальне звання, підполковника поліції, в порушення ч. 2 ст. 52 Закону, не своєчасно повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - НАЗК) про суттєві зміни у майновому стані, чим вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачене частиною другою статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП).

06.02.1992 року ОСОБА_1 склав Присягу працівника органів внутрішніх справ України.

ОСОБА_1 попереджений про обмеження, спрямовані на і запобігання корупційним та повязаним з корупцією правопорушенням, запобігання та врегулювання конфлікту інтересів і одержанню неправомірної вигоди або подарунка та поводження з ними, щодо сумісництва та суміщення з іншими видами діяльності, дотримання вимог фінансового контролю.

Таким чином, старший дільничний офіцер Фонтанського ВП Лиманського ВП ГУНП в Одеській області, підполковник поліції ОСОБА_1 є субєктом відповідальності за вчинення правопорушення повязаного з корупцією, згідно п.п. «з» п. 1 ч. 1 ст. З Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1700-УІІ «Про запобігання корупції» (далі - Закону).

Згідно із частиною другою статті 52 Закону у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - НАЗК). Вказана інформація вноситься 'до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі Реєстр) та оприлюднюється на офіційному сайті НАЗК.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 12 Закону України від 14 жовтня 2014 року № 1700-УІІ «Про запобігання корупції» Національне агентство з метою виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань, що належать до його компетенції, обовязкові для виконання нормативно-правові акти. Нормативно-правові акти Національного агентства підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів, що зазначено у ч. 5 ст. 12 Закону.

Відповідно до пункту 6 розділу 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № З, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089, субєкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другою статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з пунктом 2 розділу 2 зазначеного порядку повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подається через електрону мережу Інтернет з використання програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті субєкта декларування після реєстрації в Реєстрі. Пунктом 4 передбачено, що інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування, повинна бути також відображена в декларації* особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до п. 9 ст. 8 Закону України «Про державну службу» державний службовець зобовязаний додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції.

Отже, поліцейський, як субєкт декларування має у обовязковому, визначеному законом порядку, подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функції держави та виконувати додаткові заходи фінансового контролю, передбачені ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції».

Так, ОСОБА_1 порушено вимоги фінансового контролю, а саме за не подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані від набуття права власності на обєкт рухомого майна, а саме: на автомобіль «Шевролет-Нива»універсал 2007 року випуску, чорний, свідоцтво про реєстрацію СХМ 436092, реєстрація від 14.06.2017, державний номерний знак НОМЕР_1, вартістю 89760 грн.

Встановлено наступне:

- 14.06.2017 ОСОБА_1 згідно договору купівлі-продажу рухомого майна у СЕ №4811/17/002506 -від 14.06.2017, придбав у приватну власність, автомобіль «Шевролет-Нива» універсал 2007 року випуску, чорний, свідоцтво про реєстрацію СХМ 436092, реєстрація від 14.06.2017, державний, номерний знак НОМЕР_1, вартість якого склала 89760 гривень. Факт набуття ОСОБА_1 права власності на зазначений автомобіль є заява №120134957 від 14.06.2017 на переоформлення об єкту рухомого майна на нового власника згідно договору купівлі-продажу (СЕ)., а також з реєстраційної картки ТЗ.

Таким чином, право власності у ОСОБА_1 на автомобіль «Шевролет-Нива» універсал 2007 року випуску, чорний, свідоцтво про реєстрацію СХМ 436092, державний номерний знак НОМЕР_1, виникло 14.06.2017 з моменту реєстрації в Регіональному сервісному центрі в Одеській області МВС України.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2017 рік» встановлено прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня 2017 року - 1544 гривні, з 1 травня - 1624 гривні, з 1 грудня - 1700 гривень, а для основних соціальних і демографічних груп населення, зокрема працездатних осіб: з 1 січня 2017 року - 1600 гривень, з 1 травня - 1684 гривні, з 1 грудня - 1762 гривні.

Таким чином, набуття права власності на рухоме майно - автомобіль «Шевролет-Нива» універсал 2007 року випуску, чорний, свідоцтво про реєстрацію СХМ 436092, реєстрація від 14.06.2017, державний номерний знак НОМЕР_1, вартістю 89760 грн. перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених на 1 січня відповідного року (50*1600 грн.=80000грн.), що свідчить про суттєві зміни майнового стану.

За таких умов у поліцейського, старшого дільничного офіцера Фонтанського ВП Лиманського ВП ГУНП в Одеській області, підполковника поліції ОСОБА_1 виник обовязок відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону, а саме у десятиденний строк з моменту набуття права-власності на рухоме майно - автомобіль, повідомити про це НАЗК.

Відповідно до положень статей 251-253 Цивільного Кодексу України передбачено, що строком є певний період у часі, зі спливом якого повязана дія чи подія, яка має юридичне значення. Він може визначатися роками, місяцями, тижнями, днями або годинами. Його перебіг починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою повязано його початок.

Тобто упродовж періоду часу з 00:00 год. 15.06.2017 по теперішній час у ОСОБА_1 виник обовязок повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

Опрацюванням відомостей з Реєстру встановлено, що ОСОБА_1. до теперішнього часу не подав повідомлення до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані - набуття права власності на автомобіль «Шевролет-Нива» універсал 2007 року випуску, чорний, свідоцтво про реєстрацію СХМ 436092, реєстрація від 14.06.2017, державний номерний знак НОМЕР_1 вартістю 89760 грн., чим порушив вимоги ч. 2 ст. 52 Закону.

Таким чином, ОСОБА_1 будучи субєктом, на якого поширюються вимоги ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», в їх порушення несвоєчасно повідомив НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, якг перевищує 50 прожиткових мінімумів встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2017 року, чим вчинив адміністративне правопорушення, повязане : корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

Адвокат ОСОБА_2, що діє в інтересах ОСОБА_1 просив суд закрити провадження по вказаній справі, оскільки в діях його підзахисного відсутня сама подія і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

В судовому засадні ОСОБА_1 пояснив, що з правами та обов`язками ознайомлений, вину у інкримінованому адміністративному правопорушенні не визнав, вважає що протокол підлягає закриттю, у звязку з відсутністю в його діях складу і події адміністративного правопорушення.

Прокурор вважав, що протокол складений з дотриманням вимог КУпАП, в діях ОСОБА_1 вбачаються ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, у зв`язку з чим останній підлягає притягненню до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, пов`язаного з корупцією.

Так, у відповідності до ст. 284 КУпАП, о справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов:

1) про накладення адміністративного стягнення;

2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 цього Кодексу;

3) про закриття справи.

Постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження, передачі матеріалів на розгляд громадської організації чи трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин, передбачених статтею 247цього Кодексу.

Відповідно ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, суддя під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, а в даному випадку про адміністративне корупційне правопорушення, в числі інших визначених законом обставин, зобов'язаний з'ясувати: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягається до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого Законом України «Про засади запобігання і протидії корупції» або, з огляду на час вчинення правопорушення чи розгляду в суді,Законом України «Про запобігання корупції»; чи є особа винною в його вчиненні, отже чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов'язаний повно, всебічно та об'єктивно з'ясувати всі обставини справи, дослідити в судовому засіданні наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Відповідно до вимог ст. 23 Закону "Про оцінку майна, майнових прав та професійну оціночну діяльність", державне регулювання оціночної діяльності полягає в забезпеченні формування та розвитку інфраструктури оцінки майна в Україні, об'єктивності та законності її проведення, у тому числі відповідності оцінки майна нормативно-правовим актам з оцінки майна, впровадження в практику оціночної діяльності міжнародних норм та правил оцінки майна, забезпеченні суспільних інтересів у питаннях оцінки майна, створення конкурентного середовища серед суб'єктів оціночної діяльності - суб'єктів господарювання та навчальних закладів, що здійснюють професійну підготовку оцінювачів, проведення оцінки майна органами державної влади та органами місцевого самоврядування відповідно до законодавства. Основними напрямами державного регулювання оціночної діяльності є: контроль за дотриманням єдності нормативно-правового та організаційного забезпечення оцінки майна; забезпечення норм і рівня професійної підготовки оцінювачів та контроль за їх додержанням; контроль за виконанням оцінювачами та суб'єктами оціночної діяльності умов здійснення оціночної діяльності; організаційне забезпечення роботи Екзаменаційної комісії; видача кваліфікаційних свідоцтв та сертифікатів; визнання статусу саморегулівних організацій оцінювачів та контроль за додержанням ними правил громадського регулювання оцінки майна, визначених цим Законом, забезпечення їх широкого залучення до регулювання оціночної діяльності; контроль за додержанням законодавства суб'єктами оціночної діяльності та іншими суб'єктами під час проведення оцінки майна; сприяння встановленню єдиних норм та правил оцінки майна в Україні, що базуються на міжнародних нормах і правилах; ведення Державного реєстру оцінювачів та Державного реєстру суб'єктів оціночної діяльності; інші напрями діяльності для реалізації функцій державного регулювання оціночної діяльності.

Відповідно до звіту спеціаліста-товарознавця № 10-022 від 17.10.2017 року, ринкова вартість автомобіля «Шевролет-Нива» станом на 14.06.217 року складала 76 599 грн. 35 коп.

ОСОБА_1 порушені вимоги фінансового контролю, шляхом не подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані в 10-денний термін від набуття права власності на об'єкт рухомого майна - автомобіль «Шевролет-Нива», 2007 року випуску, вартістю 89 760 грн., за договором купівлі-продажу від 14.06.2017 року, яке проводиться в Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Зазначений обов'язок виникає у декларанта при умові зміни майнового стану більш ніж на 50 прожиткових мінімумів доходів громадян, розмір якого встановлений на 1 січня відповідного року, тобто (50 Х 1600) зміні майнового стану більш ніж на 80 000 грн.

Таким чином, зміна у майновому стані ОСОБА_1 внаслідок придбання автомобілю не була суттєвою (менш ніж 80 000 грн.) і в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення.

Склад адміністративного правопорушення це передбачена нормами права сукупність обєктивних і субєктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Він містить: обєкт; обєктивну сторону; субєкт; субєктивну сторону.

Обєкт адміністративного правопорушення це сукупність суспільних відносин, що охороняються адміністративним правом, а також регулюються нормами матеріального права. Тобто, обєктом виступають конкретні норми, приписи, законні вимоги, заборони. Це означає, що форми, в яких проявляється конкретний обєкт, можуть бути різними.

За змістом статті 1 Закону України "Про запобігання корупції", правопорушення, повязане з корупцією це діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Суб'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.172-6 КУпАП визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Крім того, з об'єктивної сторони корупційне правопорушення характеризується умисною формою вини, а саме, прямим умислом, а також наявністю відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи, чи інтересу третіх осіб, яким суб'єкт правопорушення мав керуватись при його вчиненні, на що звернено увагу в Рішенні Конституційного Суду України від 06.10.2010 року (справа №1-27/2010). Викладене стосується й диспозицій ст.172-6 КУпАП та узгоджується з роз'ясненнями, викладеними до п.2 Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією» вих.№223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року, під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у звязку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха (повені, пожежі, землетрусу), технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію, перебуванням (триманням) під вартою тощо; 2) суб'єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Неповідомлення, або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, як це вбачається із суті ст. 172-6 ч. 2 КУпАП України, з суб'єктивної сторони характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу. Тому вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП є необґрунтованою, оскільки матеріали справи не містять відомостей, які б вказували на те, що ОСОБА_1 мав умисел на порушення вимог чинного законодавства чи переслідував будь-який корупційний інтерес.

З урахуванням вищезазначених обставин, суд обґрунтовано приходить до висновку про відсутність події самого адміністративного правопорушення, інкримінованого ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП, в діях останнього, у звязку з чим відповідно до п.1 ч.1 ст. 284 КУпАП, суд вважає за доцільне провадження по даній справі про адміністративне правопорушення, закрити.

На підставі вищевикладеного,керуючись ст.ст. 33-35, 40, п.1 ч.1 ст. 247 та п.1 ч.1 ст. 284, 294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч.2 ст.172-6 КУпАП закрити у звязку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Одеської області через Приморський районний суд м. Одеси протягом десяти днів з дня винесення постанови

Суддя Приморського районного

суду м. Одеси ОСОБА_3