Справа № 409/2094/18
Провадження №3/409/301/18
П О С Т А Н О В А

"01" листопада 2018 р. Білокуракинський районний суд Луганської області

Суддя Білокуракинського районного суду Луганської області Третяк О.Г., за участю прокурора Мозуля І.О., захисника ОСОБА_1, особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_2І, розглянувши матеріали, які надійшли з Луганського управління Департаменту внутрішньої безпеки щодо

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, працюючого Білокуракинський ВП ГУНП в Луганській області, начальником сектору кримінальної поліції, одружений, має на утриманні двох неповнолітніх дітей, мешкає за адресою: АДРЕСА_1,

за ч.2 ст.172-6 Кодексу України про адміністративне правопорушення, -

В с т а н о в и в :

Відповідно до протоколів про адміністративні правопорушення ОСОБА_2, будучи субєктом, на якого поширюються вимоги ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», письмово не повідомив НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, а саме про факт отримання від Луганського регіонального управління Державної спеціалізованої фінансової установи «Державний фонд сприяння молодіжному житловому

будівництву» доходу у формі кредиту на купівлю квартири в сумі

508 438 гривень, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених на

01.01.2017 року (80 000 грн.), чим вчинив адміністративне правопорушення,

повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6

КУпАП.

ОСОБА_2, будучи субєктом, на якого поширюються

вимоги ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», письмово не повідомив НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, які полягають у придбанні 23.05.2017 майна у вигляді квартири за адресою: Луганська область, м. Сєвєродонецьк, вулиця Лисичанська буд. 3 «А», кв. 14, площею 91,8 м вартість якої, згідно договору купівлі продажу, становить 540 892 (пятсот сорок тисяч вісімсот девяносто два) гривень, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених на 01.01.2017 року (80 000 грн.), у встановлений

законом десятиденний строк, чим вчинив адміністративне правопорушення,

повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6

КУпАП.

Прокурор Мозуль І.О. у судовому засіданні просив притягнути ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-6 КУпАПта накласти на нього стягнення у вигляді штрафу в розмірі 100 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, зазначивши, що ОСОБА_2 отримав дохів у формі кредиту на купівлю квартири в сумі

508 438 гривень, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, про що не повідомив НАЗК та

придбав 23.05.2017 року квартиру, вартість якої, згідно договору купівлі- продажу, становить 540 892 гривень, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених на 01.01.2017 року (80 000 грн.), у встановлений законом десятиденний строк не повідомив про це НАЗК.

В судовому засіданні ОСОБА_2 вину у скоєні адміністративних правопорушень не визнав та пояснив суду, що він перебував на обліку у фонді на отримання кредитування на придбання квартири з 2011 року. Його дружині зателефонували у 2016 році з фонду і запросили на оформлення відповідних документів. Квартира була придбана в іпотеку. Він не мав права нею розпоряджатися. Він знав про те, що повинен повідомляти НАЗК про суттєві зміни в майновому стані, що і намагався зробити, однак, у нього не вийшло, бо система погано працювала. Він подав відомості пізніше, до складання протоколів про адміністративні правопорушення. У вересні 2018 року було складено протоколи про адміністративні правопорушення. Умислу в нього не було приховувати будь-що. Кошти від банку він особисто не отримував. На його ім"я та на ім"я власника було відкрито рахунок. Він не перераховував кошти та не міг їх зняти. Все це робилося без нього та одним днем. Договір іпотеки оформлювали у травні 2017 року.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_1 пояснив, що відповідно до розрахунку, який надав банк, грошові кошти надійшли на рахунок ОСОБА_2 16.05.2017 року та цього ж дня перераховані на рахунок власника ОСОБА_3. ОСОБА_2 вказав про суттєві зміни у майновому стані та про придбання квартири пізніше, однак, до складання протколу про адмінправопорушення. Тобто жодним чином він не мав наміру ухилятися від внесення відомостей. В свою чергу, НАЗК повинно було повідомити суб"єкта декларування про несвоєчасне внесення змін та листом попросити надати пояснення про несвоєчасне внесення, що зроблено не було. Вважає, що орган поліції не мав права складати протоколи про адміністративні правопорушення. Також у діях ОСОБА_2 відсутній склад адміністративного правопорушення, оскільки протокол відносно нього складений з порушенням вимог Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, зареєстровані в Міністерстві юстиції України від 01.12.2015 року за № 1496/27941, а саме: протокол про адміністративне правопорушення складається на бланку, що виготовлений друкарським способом, крім того, усі реквізити протоколу про адміністративне правопорушення заповнюється чорнилом чорного або синього кольору, розбірливим почерком, державною мовою. Крім того, зазначив, що в його діях відсутня субєктивна сторона правопорушення внаслідок відсутності умислу на скоєння вказаного правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши думку особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, думку прокурора Мозуля І.О., захисника ОСОБА_1, суд приходить до наступних висновків:

Відповідно до ч.2 ст.172-6 КУпАП відповідальність за вказаною статтею за умови не повідомлення та несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, суб"єкта декларування.

Отже, коментована стаття визначає правопорушення щодо обов'язкового декларування доходів особами, що уповноважені на виконання функцій держави та місцевого самоврядування.

З об'єктивної сторони правопорушення становить діяння у формі неподання декларації, неповідомлення / несвоєчасного повідомлення про відкриття валютного рахунку у банку-нерезиденті чи суттєвих змін майнового стану.

Суб'єктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону України "Про запобігання корупції"зобов'язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Із суб'єктивної сторони правопорушення характеризується умисною формою вини.

Примітка до ст.172-6 КУпАП, вміщуючи вказівку на суб'єкт цього правопорушення, відсилає правозастосувача до норм спеціального антикорупційного закону, зокрема частин 1 і 2 ст.45 Закону, в яких, крім іншого, передбачено певну деталізацію відповідних положень нормативно-правових актів, що наповнює норму ст.172-6 КУпАП більш конкретним змістом для встановлення саме тих ознак, які мають значення для правової кваліфікації зазначеного діяння.

Діяння, передбаченіст.172-6 КУпАП, є діяннями з формальним складом, які можуть бути вчинені тільки умисно.

Статтею 10 КУпАП визначено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Таким чином, вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного правопорушення, необхідно враховувати наявність субєктивної сторони даного правопорушення.

Крім того, відповідно до інформаційного листа від 22.05.2017 №223-943/0/4-17 ВССУ «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією», направлений судам першої та апеляційної інстанції для забезпечення однакового і правильного застосування судами загальної юрисдикції Закону України «Про запобігання корупції »та положень Кодексу України про адміністративні правопорушення, з метою уникнення неоднозначного тлумачення норм закону в судовій практиці та запобігання помилкам при розгляді справ про окремі адміністративні правопорушення,при розгляді справ про адміністративні правопорушення, повязані з корупцією, суди зобовязані забезпечувати своєчасний та якісний їх розгляд, точне й неухильне застосування чинного законодавства.

Вирішуючи справи цієї категорії, суди повинні керуватися Конституцією України, Конвенцією ООН проти корупції (Нью-Йорк, 31 жовтня 2003 року), Кримінальною конвенцією Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 27 січня 1999 року), додатковим протоколом до Кримінальної конвенції Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 15 травня 2003 року), Законом України від 14 жовтня 2014 року №1700-VII «Про запобігання корупції»(далі - Закон), Кодексом України про адміністративні правопорушення, іншими нормативно-правовими актами України, а також практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Рішенням ЄСПЛ від 14 жовтня 2010 року у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якостізакону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обовязків осіб, національні органи зобовязані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід.

Відповідно до ч.2ст.52 Закону України «Про запобігання корупції»в редакціїзакону № 1022-VIII від 15.03.2016 встановлено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства. Порядок інформування Національного агентства про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента, а також про суттєві зміни у майновому стані визначаються Національним агентством.

Згідно п.2 Прикінцевих положень Закону України «Про запобігання корупції», до початку роботи системи подання та оприлюднення відповідно до цього Закону декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, суб'єкти декларування подають декларації про майно, доходи, витрати і зобов'язання фінансового характеру в порядку, встановленому Законом України "Про засади запобігання і протидії корупції". Зазначені декларації підлягають оприлюдненню в порядку, встановленомуЗаконом України "Про засади запобігання і протидії корупції"

Так, на виконання наведеного вище пункту Перехідних положень, рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від червня 2016 року №3 затверджено Форму повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб'єктадекларування, яка зареєстрована в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за №961/29091, відповідно до якої, під суттєвою зміною у майновому стані суб'єкта декларування розуміється отримання ним одноразового доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 01 січня відповідного року, у якому подається повідомлення. Якщо вартість майна перевищує 50 мінімальних заробітних плат, але була сплачена частинами, то повідомлення про суттєві зміни в майновому стані подається після переходу права власності на таке майно. Дохід, який був нарахований, але не сплачений (не отриманий), не повідомляється.

Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування подається ним особисто шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції через власний персональний електронний кабінет суб'єкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, яку такий суб'єкт декларування подає відповідно до Закону України «Про запобігання корупції».

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10 червня 2016 року №2, зареєстрованого в МЮ України 15 липня 2016 року за №958/29088, визначено, що система подання та оприлюднення відповідно доЗакону України «Про запобігання корупції»декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочинає свою роботу в два етапи: 1) перший етапз 00 годин 00 хвилин 15 серпня 2016 року для таких типів декларацій (повідомлень) та субєктів декларування: щорічні декларації за 2015 рік службових осіб, які станом на 01 вересня 2016 року займають згідно зістаттею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище. Зазначені у цьому абзаці декларації подаються протягом 60 календарних днів з дати, визначеної у цьому абзаці.

Згідно п.2 рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 10 червня 2016 року №2, зареєстрованого в МЮ України 15 липня 2016 року за №958/29088, зазначені у пункті 1 цього рішення декларації (повідомлення) подаються згідно ізЗаконом шляхом заповнення відповідних форм на офіційному веб-сайта Національного агентства з питань запобігання корупції з використанням програмних засобів Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Під час розгляду справи встановлено, що наказом №316 о/с від 05.05.2017 року ОСОБА_2 призначено на посаду начальника сектору кримінальної поліції Білокуракинського ВП (а.с.50). Згідно договору купівлі-продажу квартири від 04.05.2017 року ОСОБА_2 придбав у власність квартиру за адресою:

м. Сєвєродонецьк, вулиця Лисичанська буд. 3 «А», кв. 14, площею 91,8 м вартість якої становить 540 892 (пятсот сорок тисяч вісімсот девяносто два) гривень у ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6О.(а.с.17-20). Згідно кредитного договору №0004/2017 ОСОБА_2, Луганським регіональним управлінням Державної спеціалізованої фінансової установи "Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву" було надано кредит у розмірі 508438 грн. на придбання трьохкімнатної квартири АДРЕСА_2.(а.с.33-46). Відповідно до договору іпотеки від 24.05.2017 року, укладеного між Луганським регіональним управлінням Державної спеціалізованої фінансової установи "Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництву та ОСОБА_2 було встановлено розмір забезпеченого іпотекою основного зобов"язання у розмірі 508438 грн.. (а.с.23-28). Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію іпотеки від 24.05.2017 року , іпотекодаржавцем є Луганське регіональне управління Державної спеціалізованої фінансової установи "Державний фонд сприяння молодіжному житловому будівництва, іпотекодавець ОСОБА_2 (а.с.29-30). 23.05.2017 року власником кваритири стає ОСОБА_2 (а.с.32).

В судовому засіданні було встановлено, що ОСОБА_2 не мав наміру приховувати придбання квартири та отримання кредиту. Про це свідчать його дії щодо внесення відомостей до Єдиного державного реєстру декларацій про суттєві зміни в майновому стані від 05.03.2018 року. (а.с.8-13).Хоча протоколи про адміністративні правопорушення були складені пізніше 27.09.2018 року. Тобто, у ОСОБА_2 не було умислу приховувати дані обставини. Кошти від банку він особисто не отримував та не міг їх зняти. 16.05.2017 року кошти надійшли на рахунок ОСОБА_2 та цього ж дня перераховані на рахунок ОСОБА_3 (а.с.176-177).

Ці твердження обєктивно підтверджуються матеріалами справи.

Таким чином в суді встановлено, відсутність суб'єктивної сторони адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ч.2ст.172-6 КУпАП, а саме: ставленням до наслідків яке характеризується наявністю вини у формі прямого умислу, тобто в діях ОСОБА_2 не було умисних дій на несвоєчасне неподання без поважних причин Національному агентству з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані.

Діяння, передбаченіст.172-6 КУпАП, є діяннями з формальним складом, які можуть бути вчинені тільки умисно.

Оскільки, суб'єктивна сторона адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, а в протоколі про адміністративне корупційне правопорушення, що передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП, щодо ОСОБА_2 про умисний характер дій останнього взагалі не зазначено і в судовому засіданні умислу ОСОБА_2 на неподання без поважних причин декларації не встановлено.

В матеріалах провадження відсутні також і дані про мету ОСОБА_2 уникнути від фінансового контролю.

Відповідно до ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватись на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Враховуючи вищезазначене, оцінюючи пояснення ОСОБА_2, висловлені у судовому засіданні, письмові докази на підтвердження доводів, доданих до протоколу та які містяться у матеріалах справи, суд приходить до висновку про не встановлення вини ОСОБА_2 у несвоєчасному поданні декларації про суттєві зміни в майновому стані через відсутність умислу на вчинення правопорушення, а саме субєктивної сторони складу правопорушення, відтак провадження в справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у звязку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.172 -6 КУпАП.

Підсумовуючи наведене, оцінивши вищевказані докази в їх сукупності з точки зору достатності та взаємозвязку для прийняття відповідного процесуального рішення, суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження у справі, у звязку із відсутністю в діях ОСОБА_2 складу правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.172-6 КУпАП.

Вказані матеріали складені у відношенню до однієї особи та знаходяться у провадженні одного органу, уповноваженого на їх розгляд. У звязку з чим, на підставі ст.36 КУпАП дані матеріали підлягають об"єднанню в одне провадження.

На підставі викладеного, керуючись ст.62 Конституції України, ст.36, ч.2 ст.172- 6,245, п.1 ч.1 ст.247, 280 ,283, 284 КУпАП, ст. 12 ЗУ «Про запобігання корупції», суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративні правопорушення щодо ОСОБА_2 закрити, на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у звязку із відсутністю в його діях складу адміністративних правопорушень, передбачених ч. 2 ст.172 -6 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Луганського апеляційного суду протягом 10 днів з дня винесення постанови через Білокуракинський районний суд Луганської області.

Суддя О.Г.Третяк