ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
"03" жовтня 2018 р. Суддя Київського районного суду м. Харкова Муратова С.О., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань в приміщенні Київського районного суду м. Харкова адміністративний матеріал, що надійшов з Управління патрульної поліції у Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 Хамзу, ІНФОРМАЦІЯ_1, студента, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1,
за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, -
встановив:
ОСОБА_1 Хамза в судове засідання не зявився, про час і місце судового розгляду справи повідомлявся належним чином.
Прийшовши до висновку про розгляд справи за відсутності особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, суд виходить з наступного.
Вказаний адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 Хамзи надійшов до Київського районного суду м. Харкова 20.07.2018 та призначався до розгляду в судові засідання шість разів на 09.08.2018, 21.08.2018, 17.09.2018, 27.09.2018, 02.10.2018, 03.10.2018. В жодне із вказаних шести судових засідань ОСОБА_1 Хамза не зявився.
До канцелярії суду 09.08.2018 надійшла заява від представника ОСОБА_1 Хамзи адвоката ОСОБА_2, в якій він просив допустити його до розгляду справи, надати можливість ознайомитися з матеріалами, відкласти на пізніший строк (а.с. 21).
В судовому засіданні 21.08.2018 представник ОСОБА_1 Хамзи адвокат ОСОБА_2 просив відкласти судове засідання у звязку з неявкою понятих ОСОБА_3 та ОСОБА_4 Вказував також, що ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в додаткових поясненнях адвокату не підтвердили факт перебування ОСОБА_1 Хамзи в стані спяніння. Для перевірки даних та прийняття рішення їх необхідно допитати в суді. Також, просив у звязку з хворобою ОСОБА_1 Хамзи відкласти судове засідання. Про що також надав письмову заяву (а.с. 24).
В судовому засіданні 27.09.2018 представник ОСОБА_1 Хамзи адвокат ОСОБА_2 просив з метою обєктивного розгляду адміністративної справи здійснити виклик понятих, в присутності яких було здійснено огляд ОСОБА_1 Хамзи, зазначав, що у наступне судове засідання прибуде перекладач та ОСОБА_1 Хамза. Також пояснив, що вину у скоєнні адміністративного правопорушення його довіритель не визнає, оскільки він не перебував за кермом автомобіля при складанні протоколу про скоєння адміністративного правопорушення.
В судове засідання 03.10.2018 представник ОСОБА_1 Хамзи адвокат ОСОБА_2 не зявився, повідомлявся належним чином про дату, час та місце розгляду справи (а.с. 45), причини неявки суду не повідомив.
Враховуючи, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, неодноразово повідомлена належним чином про місце і час розгляду справи, вшосте в судове засідання не зявилася, суд розглядає справу у відсутність ОСОБА_1 Хамзи, що узгоджується із положеннями ст. 268 КУпАП, зі змістом якої, присутність особи у справах даної категорії не визнана законом обовязковою.
Вищевикладене, на думку суду, свідчить про явне зловживання ОСОБА_1 Хамзою наданими йому правами, оскільки вибрана ним стратегія по затягуванню розгляду справи в подальшому унеможливить розгляд справи по суті, у звязку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення. Судові засідання відкладалися саме за ініціативою представника ОСОБА_1 Хамзи адвоката ОСОБА_2, за його клопотаннями.
Адвокат ОСОБА_2 подавав до суду неодноразово клопотання про відкладення розгляду справи, для явки його довірителя, який протягом вказаного часу так до суду і не з'явився, пояснень щодо обставин інкримінованого діяння протягом вказаного часу в період двох місяців не надав. Обєктивних даних, які б завадили ОСОБА_1 Хамзі надати суду свої пояснення, в тому числі через представника, суду не надано.
У рішенні Європейського суду з прав людини від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.
При складанні протоколу про адміністративне правопорушення, поліцейськими було повідомлено ОСОБА_1 Хамзу про розгляд справи в Київському районному суді м. Харкова. ОСОБА_1 Хамза протокол підписав, адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 Хамзи надійшов до суду 20.07.2018.
Як зазначено вище, судом вживалися заходи для повідомлення правопорушника, ОСОБА_1 Хамза про дату, час та місце розгляду справи, повідомлявся належним чином.
Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа проти Іспанії » від 07.07.1989, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права, в тому числі проводити судове засідання у відсутність особи, як що таке затягування може нашкодити справі чи іншим учасникам справи.
В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
Враховуючи викладене, суд, у відповідності зі ст. 268 КУпАП, розглядає справу за його відсутності.
В судове засідання неодноразово викликалися особи, які зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення як свідки ОСОБА_3 та ОСОБА_4, для надання пояснень щодо обставин викладених у протоколі про адміністративне правопорушення, в судові засідання не зявилися, повідомлялися належним чином про дату, час та місце розгляду справи (а.с. 12, 13, 22, 23, 26, 27, 32, 33, 39, 40, 43, 44), причини неявки суду не повідомили.
Суд, дослідивши докази по справі, приходить до висновку про наявність в діях ОСОБА_1 Хамзи складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, виходячи з наступного.
Відповідно до вимог ст. ст., 251, 252, 280 КУпАП суд зобов'язаний повно, всебічно та об'єктивно з'ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.
Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов'язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).
Відповідно до ст. 2 КУпАП, законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України. Закони України про адміністративні правопорушення до включення їх у встановленому порядку до цього Кодексу застосовуються безпосередньо.
Положення ст. 7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності
Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, а також вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови.
Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.
Стаття 26 Конституції України встановлює, що іноземці та особи без громадянства, що перебувають в Україні на законних підставах, користуються тими самими правами і свободами, а також несуть такі самі обов'язки, як і громадяни України, - за винятками, встановленими Конституцією, законами чи міжнародними договорами України.
Згідно ст. 16 КУпАП іноземці і особи без громадянства, які перебувають на території України, підлягають адміністративній відповідальності на загальних підставах з громадянами України.
Статтею 23 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.
Стаття 24 КУпАП передбачає, адміністративне видворення за межі України іноземців і осіб без громадянства за вчинення адміністративних правопорушень, які грубо порушують правопорядок.
Факт вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1 Хамзою підтверджується доказами, що містяться в справі про адміністративне правопорушення: протоколом про адміністративне правопорушення серії БД № 401128 від 10.07.2018 (а.с. 1), письмовими поясненнями свідка ОСОБА_3 (а.с. 3), письмовими поясненнями свідка ОСОБА_4 (а.с. 4), фактичними даними, що містяться на диску з відео-матеріалом до протоколу про адміністративне правопорушення (а.с. 5).
Вказаний протокол про адміністративне правопорушення складений у відповідності до вимог ст. 254, 255, 256 КУпАП.
Даючи оцінку зібраним доказам в їх сукупності, суд вважає, що адміністративне правопорушення мало місце внаслідок порушення п. 2.5 Правил дорожнього руху України водієм ОСОБА_1 Хамзою, відповідно до якого, водій повинен на вимогу поліцейського пройти в установленому порядку медичний огляд з метою встановлення стану алкогольного спяніння.
Крім того, пункт 1.3 Правил дорожнього руху (далі - ПДР України), передбачає, що учасники дорожнього руху зобов'язані знати й неухильно виконувати вимоги цих Правил, а також бути взаємно ввічливими.
В п. 1.9 ПДР України встановлено, що особи, які порушують ці Правила, несуть відповідальність згідно із законодавством.
Відповідальність за порушення зазначеної вимоги ПДР України передбачена ст. 130 КУпАП. Відповідно до положень п.2 розділу І Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного чи іншого спяніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України Міністерства охорони здоровя України №1452/735 від 09.11.2015р. (далі - Інструкція), огляду на стан спяніння підлягають водії транспортних засобів, щодо яких у поліцейського уповноваженого підрозділу Національної поліції України є підстави вважати, що вони перебувають у стані спяніння згідно з ознаками такого стану.
Ознаками алкогольного спяніння, згідно з п.3 розділу І Інструкції, є: запах алкоголю з порожнини рота; порушення координації рухів; порушення мови; виражене тремтіння пальців рук; різка зміна забарвлення шкіряного покриву обличчя; поведінка, що не відповідає обстановці. Огляд на стан спяніння проводиться поліцейськими на місці зупинки транспортного засобу з використанням спеціальних технічних засобів, дозволених до застосування МОЗ та Держспоживстандартом або лікарем закладу охорони здоровя (п.6 розділу І Інструкції). У розумінні вимог п.7 розділу І Інструкції, огляд у закладі охорони здоровя проводиться лише у разі відмови водія транспортного засобу від проходження огляду на стан спяніння на місці зупинки транспортного засобу або його незгоди з результатами огляду, проведеного поліцейськими.
Виходячи зі складу адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ст. 130 КУпАП, обєктивна сторона правопорушення полягає в керуванні транспортними засобами особами в стані алкогольного, наркотичного чи іншого спяніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, також передача керування транспортними засобами особі, яка перебуває в стані такого спяніння, а так само і ухилення осіб від проходження відповідно до встановленого прядку огляду на стан спяніння.
Згідно ч. 2 ст. 266 КУпАП, огляд водія на стан алкогольного сп'яніння проводиться з використанням спеціальних технічних засобів поліцейським у присутності двох свідків.
Відповідно ч. 3 ст. 266 КУпАП, у разі незгоди водія на проведення огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп'яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують його увагу та швидкість реакції, поліцейським з використанням спеціальних технічних засобів або в разі незгоди з його результатами огляд проводиться в закладах охорони здоров'я. Перелік закладів охорони здоров'я, яким надається право проведення огляду особи на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп'яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують її увагу та швидкість реакції, затверджується управліннями охорони здоров'я місцевих державних адміністрацій. Проведення огляду осіб на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп'яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, в інших закладах забороняється.
Згідно ч. 4 ст. 266 КУпАП, огляд осіб на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп'яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, здійснюється в закладах охорони здоров'я не пізніше двох годин з моменту встановлення підстав для його здійснення. Огляд у закладі охорони здоров'я та складення висновку за результатами огляду проводиться в присутності поліцейського.
Складений протокол про адміністративне правопорушення містить дані щодо двох свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4, які в письмових поясненнях підтвердили факт відмови від проходження огляду на стан алкогольного спяніння на місці зупинки транспортного засобу за допомогою газоаналізатора Drager Alcotest 6820 та в закладі охорони здоровя (КЗОЗ ОНД) ОСОБА_1 Хамзою (а.с. 3, 4). Також факт відмови ОСОБА_1 Хамзою від проходження огляду на стан спяніння зафіксовано на диску з відео-матеріалом доданим до протоколу про адміністративне правопорушення, як зафіксовано і свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4, які були присутні під час відмови ОСОБА_1 Хамзою від проходження огляду (а.с. 5).
На вказаному відео-матеріалі зафіксовано, що під час спілкування з поліцейськими ОСОБА_1 Хамза рузумів причини його зупинки, порядок проходження огляду на стан алкогольного сп'яніння, декілька разів намагався пройти огляд на стан алкогольного сп'яніння за допомогою газоаналізатора, в подальшому від проходження огляду відмовився.
Відповідно до п. 2 розділу ІІ Інструкції, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання, які долучаються до протоколу.
Матеріали справи не містять доказів того, що до ОСОБА_1 Хамзи зі сторони працівників поліції або свідків було необ'єктивне ставлення. Ніяких доказів про порушення законодавства працівниками поліції (висновок службового розслідування, оскарження дій, рішення суду, тощо) ОСОБА_1 Хамзою суду не надано.
Поліцейськими протокол про адміністративне правопорушення серії БД № 401128 від 10.07.2018 відносно ОСОБА_1 Хамзи складений в установленому законом порядку, відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, розділам ІІ, ІХ Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі.
Таким чином, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 Хамзи міститься склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, тобто відмова особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного сп'яніння.
При накладенні стягнення суд враховує характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини.
Обставини, що обтяжують чи помякшують адміністративну відповідальність за адміністративне правопорушення, не встановлені.
Європейський суд з прав людини у складі його Великої палати у справі ОГаллоран та Франціс проти Сполученого Королівства від 29.06.2007 зазначив, що будь-яка особа, яка володіє чи керує автомобілем, підпадає під дію спеціальних правил, оскільки володіння та використання автомобілів є таким, що потенційно може завдати серйозної шкоди. Ті, хто реалізували своє право володіти автомобілями та їздити на них, тим самим погодились нести певну відповідальність та виконувати додаткові обовязки у правовому полі.
Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про наявність правових підстав до накладення на ОСОБА_1 Хамзу адміністративного стягнення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП у вигляді штрафу з позбавленням права керування транспортними засобами.
Крім того, в порядку ст. 40? КУпАП з правопорушника ОСОБА_1 Хамзи на користь держави підлягає стягненню сума судового збору в розмірі 352,40 грн.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 9, 33, 40?, 130, 283, 284 КУпАП, суд, -
УХВАЛИВ:
Постанову може бути оскаржено шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції протягом десяти днів з дня винесення постанови.
Постанова набирає чинності після закінчення строку на її оскарження та може бути предявлена до виконання протягом трьох місяців.

Суддя С.О. Муратова