Справа №511/1519/18
Номер провадження 3/521/5384/18
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29.08.2018 року суддя Малиновського районного суду м. Одеси Журик С.В., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянку України, зареєстровану та проживаючу за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, працюючу на посаді: старшого державного інспектору відділу митного оформлення № 2 митного посту «Кучурган» Одеської митниці ДФС,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП,

за участю особи, що притягується до відповідальності ОСОБА_1,

її захисника ОСОБА_2,

прокурора Тарасюк Ю.М.,

В С Т А Н О В И В :

До Малиновського районного суду м. Одеси з управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, відносно ОСОБА_1

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 488 від 11.07.2018 року складеного старшим оперуповноваженим управління захисту економіки в Одеській області ДЗЕ Національної поліції України капітаном поліції ОСОБА_3, ОСОБА_1 будучи на посаді старшого державного інспектора відділу митного оформлення № 2 митного посту «Кучурган», згідно наказу начальника Одеської митниці ДФС № 181-о від 28.02.2017 року, являючись службовою особою, що займає відповідальне та особливо відповідальне становище, а саме державний службовець категорії «Б», отримала прибуток, згідно договору купівлі-продажу від 12.10.2017 року, квартири розташованої за адресою: АДРЕСА_1, вартістю 99 392 гривні.

Таким чином ОСОБА_1 отримавши дохід у вигляді продажу квартири, розташованої за адресою: АДРЕСА_1, у сумі 99 392 гривні, що перевищує 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на 01.01.2017 року (80000 грн.), була зобовязаний у десятиденний строк з моменту отримання доходу письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції, проте ОСОБА_1 агентство не повідомила. Згідно витягу з офіційного сайту Національного агентства, інформація про суттєві зміни в майновому стані зовсім не була внесена до ЄДРДО, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

ОСОБА_1 порушила ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», вчинив правопорушення, повязане з корупцією відповідальність за, яке передбачено ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, а саме не повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у скоєнні правопорушення не визнала та просила закрити провадження по справі у звязку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Захисник ОСОБА_1 адвокат ОСОБА_2 підтримав думку своєї підзахисної та надав письмові заперечення.

Прокурор в судовому засіданні просив визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП та піддати її адміністративному стягненню у межах санкції статті.

Заслухавши думку особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, розглянувши заперечення захисника, висновок прокурора, дослідивши докази у справі, суд приходить до наступних висновків.

Частиною 1 статті 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідальність за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП настає у разі порушення вимог фінансового контролю, які полягають у тому числі і в неповідомленні чи несвоєчасному повідомленні про суттєві зміни в майновому стані.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Так, дійсно 12 жовтня 2017 року ОСОБА_1 продала власну квартиру, що розташована за адресою: Одеська область, м. Роздільна, вул. Молодіжна (Котовського) буд. № 36. кв. 10, за ціною 99392 гривні, однак, не маючи умислу приховування від фінансового контролю факт такого продажу, 21.03.2018 року внесла ці відомості, як до поданої первинної декларації так і до виправленої, що підтверджується відповідними роздруківками з офіційного сайту НАЗК.

Однак, продаж вказаної квартири відбувся в звязку з тяжким захворюванням батька ОСОБА_1, яка продала належне їх подружжю майно.

Обєктивні ознаки складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, зокрема його обєктивну сторону, має активну форму прояву та полягає у неповідомленні або несвоєчасному повідомленні про суттєві зміни у майновому стані. Для розкриття обєктивних складових адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, слід зазначити, що диспозиція цієї норми за своїм змістом є бланкетною адміністративно-правовою нормою, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших норм. Так, у ч. 2 ст. 51 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 170- VII визначені умови, за яких вартість придбаного майна являється суттєвою зміною майнового стану декларанта, та строк, в якій він має повідомити Національне агентство з питань запобігання корупції.

Відповідно до вказаної правової норми суттєвою зміною у майновому стані субєкта декларування є отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, про що зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити Національне агентство.

Вимогами ст. 280 КУпАП, на орган (посадову особу) при розгляді справи про адміністративне правопорушення покладено обов'язок з'ясувати не лише те, чи було вчинено адміністративне правопорушення, а також питання винуватості особи у його вчиненні.

Вина є одним із елементів суб'єктивної сторони будь-якого правопорушення, а тому юридична відповідальність за загальним правилом можлива лише при винному вчиненні забороненого діяння чи бездіяльності.

Суб'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Це випливає з аналізу ст. 10 КУпАП, де передбачено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків та ст. 11 КУпАП, де вказано, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала настання таких наслідків, хоча повинна була і могла їх передбачати.

Зважаючи на те, що законом в диспозиції ч. 2 ст. 172-6 КУпАП не визначені наслідки порушення вимог фінансового контролю, логічним є висновок про те, що вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Таку ж думку висловила й судова палата у кримінальних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, яка у своєму інформаційному листі щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією від 22 травня 2017 року, вказала, що суб'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Таким чином, доводи ОСОБА_1П, про відсутність у неї умислу на уникнення фінансового контролю проданої квартири та як наслідок отриманого доходу заслуговують на увагу, оскільки вони підтверджуються роздруківками щорічної декларації за 2017 рік та за 2017 рік (уточненої) де відображена дана інформація, зокрема в графах про отриманий, продовж 2017 року зазначено дохід від відчуження нерухомого майна у розмірі 99392 гривні, що в свою чергу свідчить яро вчинення дій, направлених на декларування майнового стану особи, а не на ухилення від такого декларування.

Належних і допустимих доказів, які беззаперечно спростовують це твердження, в матеріалах справи немає.

Відповідно до п. 3 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про практику розгляду судами справ про корупційні діяння та інші правопорушення, пов'язані з корупцією» № 13 від 25 травня 1998 року, суди при розгляді справ про правопорушення, пов'язані з корупцією повинні також з'ясовувати мотив і характер вчиненого діяння.

Разом з тим, в діях ОСОБА_1 відсутній мотив на уникнення фінансового контролю щодо проданого майна, оскільки надійшло це майно у володіння суб'єкта декларування у законний спосіб.

Крім того необхідно зазначити, що ОСОБА_1 є рідною дочкою ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_3, який хворіє на онкозахворювання та перебуває на обліку у лікаря з післяопераційним діагнозом «Канцероматоз гр.. 4».

Вся увага ОСОБА_1, як сумлінної дочки, прикута до стану здоров'я свого батька. Відповідно до моральних засад, і вимог ст. 172 Сімейного Кодексу України, ОСОБА_1 піклуючись за свого батька у період серпня 2017 року дізналась про тяжке захворювання свого батька.

Вживаючи заходів щодо догляду за батьком, в звязку з швидким погіршенням його стану здоровя, ОСОБА_1 разом з ним, виїжджала до різних медично-діагностичних закладів України де і дізналась про важке онкозахворювання свого батька. Враховуючи мізерну пенсію, яку отримує батько ОСОБА_1, а саме близько 1700 грн., та необхідність значних грошових затрат для здійснення діагностичних та лікувальних заходів ОСОБА_1 20.08.2017 року звернулась до ОСОБА_5 з метою отримання в борг 30 тисяч гривень.

В подальшому ОСОБА_1, здійснюючи догляд за батьком разом з своїм чоловіком ОСОБА_6, прийняли спільне рішення щодо продажу належної їм на праві сумісної спільної власності квартири, розташованої за адресою: Одеська область м. Роздільна, вул. Молодіжна (Котовського) АДРЕСА_2, за ціною 99392 гривні.

12.10.2017 року подружжям ОСОБА_1 було здійснено відчуження вказаної квартири з відображенням у договорі купівлі - продажу вартості квартири за ціною 99392 гривні.

ОСОБА_1 з вказаної у договорі купівлі - продажу квартири сплачено податок на доходи фізичних осіб в сумі 4 969 грн. 60 коп. , та 37 грн. 27 коп. комісії , тобто фактично від продажу квартири їй було нараховано 94 тис. 386 грн 87 коп., що підтверджується випискою з архіву про проведення операції № 100 ТВБВ № 20015/0368 АТ «Ощадбанк».

Однак, цього ж дня , тобто 12.10.2017 року ОСОБА_1 не отримуючи фактично усіх грошових коштів після продажу власної квартири з фактично отриманої суми в 94 тис. 386 грн 87 коп. повернула грошовий борг ОСОБА_5 в розмірі 30 тисяч грн., таким чином отримавши фактично суму від цивільно го правочину лише 64 тис. 386 грн. 87 коп.

Таким чином, суддя вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутні ознаки суб'єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, оскільки у неї були відсутні мотиви вчинити порушення закону, вона не бажала його порушити, поза її волею перебував свідомий допуск настання негативних наслідків від діяння, що свідчить про відсутність вини, а відтак робить неможливим притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за даною статтею.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у звязку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п. 1 ч. 1 ст. 247 та ч. 1 ст. 284 КУпАП, суд,-

У Х В А Л И В :

Закрити справу про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_4, розпочатої на підставі протоколу управління захисту економіки в Одеській області ДЗЕ Національної поліції України № 488 від 11.07.2018 р., з підстав відсутності у її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена на підставі ст. 294 КУпАП особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня прийняття постанови до апеляційного суду Одеської області.

Суддя Журик С.В.