Справа № 567/722/18
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

17 жовтня 2018 року м. Острог

Суддя Острозького районного суду Рівненської області Назарук В.А., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла від Острозького відділу поліції ГУНП в Рівненській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, жителя ІНФОРМАЦІЯ_2, не працюючого, інваліда ІІ групи, РНОКПП НОМЕР_1

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення

встановив:

відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, 20.05.2018 року близько 22:30 год. в с.Межиріч по вул.Загребля Острозького району Рівненської області, ОСОБА_1 образливо чіплявся та виражався нецензурними словами в адресу ОСОБА_2 та ОСОБА_3 та в подальшому з хуліганських мотивів пошкодив майно останніх, а саме скутери марок "Сузукі" реєстраційний номер ВКАВ39774 та "Ямаха" реєстраційний номер ВКАВ2961, які належать їм на праві приватної власності, чим вчинив дрібне хуліганство.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні вказаного правопорушення не визнав та заперечив, що виражався нецензурною лайкою в адресу потерпілих, а також вказав, що не пошкоджував їх майно. Пояснив, що 20.05.2018 близько 22:00 год. до нього зателефонувала дочка та повідомила, що невідомі особи в с.Межиріч по вул.Загребля затримали належний йому автомобіль "Опель Вектра" реєстраційний номер WPR75689. Приїхавши на місце події, він побачив що там, окрім його автомобіля, перебувають два скутера, які вже були пошкоджені. Вказує, що жодних дій щодо майна потерпілих він не вчиняв та нецензурними словами в адресу потерпілих не виражався.

Згідно ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненням особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, а також іншими документами.

З метою повного зясування всіх обставин справи судом вживались передбачені законом заходи шляхом виклику в судове засідання потерпілих для дачі пояснень в судовому засіданні, однак потерпілі в судове засідання двічі не зявились, натомість подали на адресу суду заяви в яких відмовились від дачі пояснень по вказаній справі на підставі ст.63 Конституції України, розгляд справи просять проводити в їх відсутності.

Згідно з ч.2 ст.7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суд, відповідно до вимог ст.ст. 245, 280 КУпАП повинен належним чином з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи по суті. Постанова судді згідно ст.283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Статтею 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об'єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З матеріалів справи про адміністративне правопорушення вбачається, що за відсутності потерпілих ОСОБА_2 та ОСОБА_3, єдиними фактичними даними, на основі яких у визначеному законом порядку суд може встановити наявність чи відсутність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 є протокол про адміністративне правопорушення серії ГП №038905.

За таких умов, в звязку з відмовою потерпілих від дачі пояснень та відсутністю в протоколі про адміністративне правопорушення відомостей про свідків події, суд вважає, що використання як єдиного джерела доказу протоколу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 для встановлення його вини у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, за наявності заперечень ОСОБА_1 у вчиненні зазначеного правопорушення, є недостатнім.

Одночасно суд звертає увагу на те, що до протоколу про адміністративне правопорушення додано пояснення осіб, відомості про яких в протоколі про адміністративне правопорушення, як свідків, відсутні, що вказує на порушення вимог ст.256 КУпАП.

Таким чином, до матеріалів справи фактично не долучено доказів на підтвердження наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Згідно зі ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Зазначені завдання реалізуються шляхом вчинення низки процесуальних дій органами (посадовими особами), уповноваженими розглядати справи про адміністративні правопорушення. Передусім це з'ясування наявності факту вчинення правопорушення, установлення особи, що вчинила правопорушення, чи винна ця особа і чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Частиною 1 ст. 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Частиною 3 ст.62 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях.

Згідно п.2 ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року №5-рп/2015 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 КУпАП визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Усі сумніви щодо доведеності вини суд трактує на користь особи, що притягається до адміністративної відповідальності.

Згідно положень КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення, суд повинен вжити всіх передбачених законом заходів для повного, всебічного і об'єктивного дослідження доказів по справі та з'ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Окрім того, статею 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" визначено, що суди України при розгляді справ застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до практики Європейського суду з прав людини, справи про адміністративні правопорушення є кримінальним для цілей застосування Конвенції (п.39 рішення у справі Лучанінова проти України від 09.06.2011 року).

При цьому, у відповідності до практики Європейського суду з прав людини у справах "Лучанінова проти України" (рішення від 09.06.2011, заява №16347/02), "Малофєєва проти Росії" (рішення від 30.05.2013, заява №36673/04), "Карелін проти Росії" (заява №926/08, рішення від 20.09.2016), серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принципу рівності сторін процесу, оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом.

Відповідно до ч.2 ст. 251 КУпАП, обов"язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Судом встановлено, що відомості зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення, не підтверджені іншими належними та допустимими доказами, що є недостатнім для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Таким чином, аналізуючи вищевказані докази в їх сукупності суд вважає, що вина ОСОБА_1 у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП не доведена.

Пунктом 1 ст.247 КУпАП визначено, що провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що справа про адміністратвине правопорушення щодо ОСОБА_1 підлягає закриттю.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 7, 130, 247, 266, 276, 278-279, 283-285, 287 Кодексу України про адміністративні правопорушення

постановив:

справу про адміністративне правопорушення за ознаками адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити у звязку відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Рівненського апеляційного суду через Острозький районний суд протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Острозького районного судуОСОБА_4