П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 вересня 2018 року м. Рівне

Суддя Рівненського міського суду Рогозін С.В., з участю прокурора Чернеги Ю.П., представника Рівненського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України ОСОБА_1, особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, розглянувши матеріали, що надійшли від Управління захисту економіки в Рівненській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, зареєстрованого та мешканця ІНФОРМАЦІЯ_2, працюючого інспектором роти № 4 батальйону Управління патрульної поліції в Рівненській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, за ч. 4 ст. 172-6 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

18 вересня 2018 року відносноінспектора роти № 4 батальйону Управління патрульної поліції в Рівненській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України ОСОБА_2, оперуповноваженим Рівненського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України майором поліції ОСОБА_1 складено Протокол № 10 про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, передбаченого ч. 4 ст. 172-6 КУпАП.

Згідно даного Протоколу № 10, відповідно до наказу Департаменту патрульної поліції Національної поліції України № 106 о/с від 18.04.2016 року, старший лейтенант поліції ОСОБА_2 призначений інспектором роти № 4 батальйону Управління патрульної поліції у місті Рівному Департаменту патрульної поліції Національної поліції України.

Згідно зі статтею 2 Закону України «Про державний захист працівників суду і правоохоронних органів» № 3781-XII від 23.12.1993 року, працівники Національної поліції відносяться до правоохоронних органів України.

Відповідно до статті 17 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейським є громадянин України, який склав Присягу поліцейського, проходить службу на відповідних посадах у поліції і якому присвоєно спеціальне звання поліції.

Згідно з пунктом 1 частини 1 статті 18 Закону України «Про Національну поліцію», поліцейський зобовязаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.

Згідно зі статтею 68 Конституції України, кожен зобовязаний неухильно додержуватися Конституції України та Законів України. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Відповідно до підпункту «з» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», субєктами, на яких поширюється дія вказаного Закону, є поліцейські.

ОСОБА_2 19.04.2016 року склав Присягу працівника Національної поліції України.

Відповідно до пункту 9 статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закону), правопорушення, повязане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині 1 статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Пунктом 5 частини 1 статті 12 Закону, Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - НАЗК) з метою виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань, що належать до його компетенції, обовязкові для виконання нормативно-правові акти. Нормативно-правові акти Національного агентства підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів, що зазначено у частині 5 статті 12 Закону.

Рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № 2 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 958/29088, визначено, що система подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, на другому етапі розпочинає свою роботу з 01.01.2017 року.

Відповідно до пункту 7 частини 1 статті 46 Закону України «Про запобігання корупції», у декларації зазначаються доходи субєкта декларування та членів його сім'ї, які були отримані або нараховані упродовж звітного року. При цьому, доходи включають, серед іншого і подарунки.

Згідно з розясненнями щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно заходів фінансового контролю, затверджених рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції 11 серпня 2016 року № 3, подарунки вважаються доходом незалежно від того, у якій формі вони отримуються - у формі грошових коштів або в іншій формі. Відповідно до статті 1 Закону України «Про запобігання корупції», подарунок - це грошові кошти або інше майно, переваги, пільги, послуги, нематеріальні активи, які надають/одержують безоплатно або за ціною, нижчою мінімальної ринкової.

Доходи декларуються незалежно від їх розміру. Подарунки у формі грошових коштів зазначаються в декларації, якщо розмір таких подарунків, отриманих від однієї особи (групи осіб) сукупно протягом року, перевищує пять прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня звітного року.

Так, частиною першою статті 45 Закону визначено, що особи, зазначені у пункті 1, підпунктах «а» і «в» пункту 2, пункті 5 частини першої статті З Закону, зобовязані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - декларація), за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 11 серпня 2016 року № 3, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 960/29090, визначена Форма декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

За частиною 1 Форми декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування - форма декларації складається з правил заповнення форми декларацій (далі - Правил) та шістнадцяти розділів, у яких субєкт декларування зазначає інформацію про себе, членів своєї сім'ї та обєкти декларування згідно із Законом.

Так, підпунктом 1 пункту 2 вищезазначених Правил, декларацію заповнюють та подають особи, зазначені у пункті 1, підпунктах «а», «в» пункту 2, пунктів 5 частини першої статті 3 Закону упродовж періоду, коли такі особи здійснюють діяльність, повязану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, або іншу діяльність, зазначену у пунктах «а», «в» пункту 2, пунктів 5 частини першої статті 3 Закону - щороку у період з 00 годин 00 хвилин 01 січня до 00 годин 00 хвилин 01 квітня року декларацію, що охоплює попередній звітній рік (період з 01 січня до 31 грудня включно).

Так, Розділом 11 Форми декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, продубльована вимога пункту 7 частини 1 статті 46 Закону щодо обовязку зазначати отримані подарунки.

Відповідно до інформаційної довідки від 31.07.2018 року за № 136201227, про інформацію з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо субєкта, встановлено, що 05.04.2017 року ОСОБА_2 набув у власність на підставі договору купівлі - продажу квартиру загальною площею 39,4 кв.м., що за адресою: АДРЕСА_1.

Відповідно до частини 1 Розділу III Рішення НАЗК від 11.08.2016 року № 3, Національне агентство забезпечує відкритий цілодобовий доступ до публічної частини Реєстру. Такий доступ передбачає можливість пошуку, перегляду, копіювання та роздруковування інформації, отримання (завантаження) документів у різних найпоширеніших форматах даних, зокрема у форматах JSON, XML, PDF, HTML тощо.

Доступ до даних Реєстру надається також у вигляді набору даних, організованого у форматі, що дозволяє його автоматизоване оброблення електронними засобами (машинозчитування) з метою повторного використання (у формі відкритих даних). Такі дані надаються як у вигляді окремих електронних документів для завантаження, так і за допомогою інтерфейсу прикладного програмування (АРІ), відповідно до Положення про набори даних, які підлягають оприлюдненню у формі відкритих даних, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21 жовтня 2015 року № 835.

Опрацюванням публічно-доступної частини інформаційно-телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» (далі - ІТС Реєстр) встановлено, що, у відповідності до вимог частини 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції», ОСОБА_2 14.04.2017 року подав до НАЗК повідомлення про суттєві зміни в майновому стані з унікальним ідентифікатором документа - https://public.nazk.gov.ua/declaration/36d74279-9397-41f7-ac06-491abbd323e7.

У Розділі 2 «Доходи, у тому числі подарунки» поданого повідомлення ОСОБА_2, зазначено розмір отриманого подарунку у грошовій формі, в сумі 300 000 грн. від батька ОСОБА_2 - ОСОБА_3.

Окрім цього, у Розділі 3 «Обєкти нерухомості» даного повідомлення зазначено, що 05.04.2017 року ОСОБА_2 придбав вищевказану квартиру вартістю 546 000 грн., продавцем якої була громадянка ОСОБА_4.

При подальшому опрацюванні відомостей з ІТС Реєстру, встановлено, що 08.03.2018 року ОСОБА_2 подав щорічну декларацію за 2017 рік з унікальним ідентифікатором документа - https://public.nazk.gov.ua/declaration/f334eabl-3fb3-4f3d-a8a5-4c3571460dba.

У Розділі 11 «Доходи, у тому числі подарунки» щорічної декларації ОСОБА_2 за 2017 рік, окрім заробітної плати за основним місцем роботи останнього та заробітної плати і одноразової допомоги при народженні дитини, отриманої дружиною ОСОБА_2 - ОСОБА_5, відсутні інші обєкти декларування, а саме отриманий ОСОБА_2 подарунок у сумі 300 000 грн. Перед вибором варіації наявності чи відсутності обєктів декларування у Розділі 11 декларації зазначений загально доступний текст такого змісту:

- «У субєкта декларування чи членів його сім'ї наявні обєкти для декларування в цьому розділі»;

- «У субєкта декларування чи членів його сім'ї відсутні обєкти для декларування в цьому розділі»;

- «Субєкт декларування повинен зазначити отриманий (нарахований) дохід упродовж звітного періоду»;

- «Доходи включають: заробітну плату (грошове забезпечення), отриману як за основним місцем роботи, так і за сумісництвом, гонорари та інші виплати згідно з цивільно-правовими правочинами, дохід від зайняття підприємницькою або незалежною професійною діяльністю, дохід від надання майна в оренду, дивіденди, проценти, роялті, страхові виплати, благодійну допомогу, пенсію, спадщину, доходи від відчуження цінних паперів та корпоративних прав, подарунки та інші доходи. Під заробітною платою розуміється основна заробітна плата, а також будь-які заохочувальні та компенсаційні виплати, які виплачуються (надаються) особі у звязку з відносинами трудового найму»;

- «Подарунки у формі грошових коштів повинні зазначатися, якщо розмір таких подарунків, отриманих від однієї особи (групи осіб) протягом року, перевищує 5 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня звітного року. Подарунок у формі, іншій ніж грошові кошти (рухоме майно, нерухомість тощо), зазначається, якщо вартість такого подарунку перевищує 5 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня звітного року. Зазначення інформації про подарунок не виключає обов'язок вказати відповідне майно в інших розділах декларації, наприклад, у розділах про цінне рухоме майно, нерухоме майно, цінні папери тощо».

Тобто ОСОБА_2, усвідомлюючи, що в 2017 році отримав подарунок у грошовій формі, в сумі 300 000 грн., свідомо не вказав таку інформацію в Розділі 11 «Доходи, у тому числі подарунки» щорічної декларації за 2017 рік.

Обєктивна сторона частини 4 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення встановлює адміністративну відповідальність за порушення вимог фінансового контролю: подання завідомо недостовірних відомостей у декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Згідно з приміткою до статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, відповідальність за цією статтею за подання завідомо недостовірних відомостей у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, стосовно майна або іншого об'єкта декларування, що має вартість, настає у випадку, якщо такі відомості відрізняються від достовірних на суму від 100 до 250 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік»

визначено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу

на 01 січня 2017 року - 1600 гривень. Таким чином 300 000 гривень становить

187,5 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатної особи на 01 січня 2017 року.

Про наявність складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_2 свідчить наступне:

- ознайомлення ОСОБА_2 19.04.2016 року з Посадовою інструкцією (функціональними обов'язками) працівника УШІ в м. Рівному;

- проведення занять із антикорупційного законодавства ОСОБА_2, як керівником навчальної групи, що відображено копіями Журналу № 544 «Обліку відвідування та успішності поліцейських зі службової підготовки» від 17.01.2018 року;

- ознайомлення з Рекомендацією для поліцейських, державних службовців та працівників поліції, які є суб'єктами декларування про дотримання окремих обмежень, передбачених Законом України «Про запобігання корупції» ОСОБА_2 01.03.2018 року;

- відомість про ознайомлення особового складу УШІ в Рівненській області ДПП з вимогами Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 року.

Окрім цього, встановлено, що ОСОБА_2 керівництвом УПП в Рівненській області ДПП НП України «закріплений за навчальною групою роти № 4 батальйону УПП в Рівненській області ДПП НП України на 2018 навчальний рік як керівник навчальної групи». Відповідно, ОСОБА_2 проводив зайняття із особовим складом роти № 4 в системі службової підготовки, у тому числі і вивчення антикорупційного законодавства.

Опитана ОСОБА_6, яка перебуває на посаді старшого інспектора відділу кадрового забезпечення УПП в Рівненській області ДПП НП України, підтверджує обізнаність ОСОБА_2 з вимогами Закону України «Про запобігання корупції».

Окрім цього, згідно тематичного плану зі службової підготовки та розкладу занять зі службової підготовки, який затверджений начальником УПП в Рівненській області ДПП НП України ОСОБА_7, 05.02.2018 року ОСОБА_2 проводив заняття з функціональної підготовки на тему: «Антикорупційне законодавство. Корупція: поняття, запобігання та відповідальність. Корупційні правопорушення. Закон України «Про запобігання корупції». Відповідно про проведення занять зроблено запис в Журналі № 544 обліку відвідування та успішності поліцейських зі службової підготовки.

Під час проведення перевірки не встановлено будь-яких підстав та причин, які перешкоджали ОСОБА_2 внести достовірні відомості до електронної форми декларації за 2017 рік.

Таким чином, ОСОБА_2, працюючи на посаді інспектора роти № 4 батальйону управління патрульної поліції в Рівненській області Департаменту патрульної поліції Національної поліції України, являючись субєктом відповідальності за адміністративні правопорушення, повязані з корупцією, усвідомлюючи про необхідність зазначення відомостей у декларацію за 2017 рік щодо отримання ним подарунку у грошовій формі, в сумі 300 000 грн., не вказав таку інформацію в Розділі 11 «Доходи, у тому числі подарунки», відповідно подав завідомо недостовірні відомості, чим порушив вимоги пункту 7 частини 1, статті 46 Закону України «Про запобігання корупції», відповідальність за яке передбачено частиною 4 статті 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_2 вину у вчиненні адміністративного корупційного правопорушення визнав частково з підстав, викладених у його письмових поясненнях. Додатково пояснив суду, що не вказав у декларації за 2017 рік, в Розділі 11 «Доходи, у тому числі подарунки» отримання ним подарунку у грошовій формі, в сумі 300 000 грн., оскільки вказані кошти він використав на придбання нерухомості, яку задекларував у декларації за 2017 рік, умислу на вчинення правопорушення не мав. Крім того, вказав, що протокол відносно нього складений не уповноваженим органом. Просив суд закрити провадження у справі у звязку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Прокурор Чернега Ю.П. в судовому засіданні просив суд притягнути ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 4 ст. 172-6 КУпАП та застосувати адміністративне стягнення, передбачене санкцією вказаної статті.

Представник Рівненського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України ОСОБА_1 в судовому засіданні просив суд визнати ОСОБА_2 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 172-6 КУпАП, з посиланням на обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, та наявні в справі матеріали.

Суд, заслухавши учасників судового провадження, повно, всебічно та обєктивно дослідивши наявні у матеріалах справи докази, приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом та інше.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Відповідно до ч. 4 ст. 172-6 КУпАП адміністративна відповідальність настає за подання завідомо недостовірних відомостей у декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування .

Вина ОСОБА_2 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 172-6 КУпАП, встановлена матеріалами справи, зокрема протоколом про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією № 10, щорічною декларацією ОСОБА_2 за 2017 рік; повідомленням ОСОБА_2 про суттєві зміни; витягом (скріншотом) з офіційного сайту «https://public.nazk.gov.ua/search» щодо подання ОСОБА_2 щорічних декларацій за 2017 рік, а також повідомлення ОСОБА_2 про суттєві зміни в майновому стані; поясненнями ОСОБА_6; інформацією з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо субєкта № 136201227 від 31.08.2018 року.

Статтею 23 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Згідно вимог ч. 2 ст. 33 КУпАП, при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність.

При вирішенні питання про відповідальність ОСОБА_2, суддя враховує характер вчиненого правопорушення, а саме те, що він своїми діями не завдав збитків державним або суспільним інтересам, правам і свободам громадян, шкідливих наслідків внаслідок його вчинення не настало; дані про особу правопорушника, який частково визнав свою вину, до адміністративної відповідальності притягується вперше, розмір штрафу передбачений за вказане правопорушення поставить його сімю у скрутне матеріальне становище.

Статтею 22 КУпАП встановлено, що при малозначностi вчиненого адмiнiстративного правопорушення суд може звiльнити порушника вiд адмiнiстративної вiдповiдальностi та обмежитися усним зауваженням.

Таким чином, судом встановлено, що в діях ОСОБА_2 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 172-6 КУпАП, однак зважаючи на вищезазначені обставини, їх слід розцінювати як малозначні, тобто, як такі, що дають достатньо підстав звільнити його від відповідальності за вчинення правопорушення, з проголошенням йому усного зауваження та закрити провадження у справі на підставі ч. 2 ст. 284 КУпАП.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 22-23, 33, 172-6, 247 КУпАП, суд, -

постановив:

Звільнити ОСОБА_2 від адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 172-6 КУпАП і обмежитись усним зауваженням.

Провадження у справі закрити.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Апеляційного суду Рівненської області через Рівненський міський суд.

Суддя Рівненського міського суду Рогозін С.В.