Провадження № 3-7190/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 жовтня 2018 року суддя Солом'янського районного суду м. Києва Агафонов С.А., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з Національного антикорупційного бюро України про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 185-13 Кодексу України про адміністративні правопорушення ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1, проживаючої в АДРЕСА_1, працює: Голова Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 04.09.2018 року, ОСОБА_1 вчинено адміністративне правопорушення за наступних обставин:

Національне антикорупційне бюро України (далі - Національне бюро) є державним правоохоронним органом, на який покладається попередження, виявлення, припинення, розслідування та розкриття корупційних правопорушень, віднесених до його підслідності, а також запобігання вчиненню нових.

Національне бюро на виконання обов'язків встановлених п. 2 та п. 5 ч. 1 ст. 16 Закону України «Про Національне антикорупційне бюро України» (далі - Закону) здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000209 від 24.03.2017, яке розпочато за фактом зловживання службовими особами Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг своїм службовим становищем під час прийняття постанови НКРЕКП від 03.03.2016 № 289 та здійснення розрахунків вартості прогнозованої Оптової ринкової ціни на електроенергію на 2016-2017 роки, що спричинило тяжкі наслідки, тобто за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, а також проводить інформаційно-аналітичну роботу з метою виявлення та усунення причин і умов, що сприяють вчиненню кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності Національного бюро.

З метою належного виконання обов'язків Національного бюро, 14.08.2018 року за підписом керівника Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_2. на адресу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) відповідно п.3 ч.1 ст. 17 Закону та ст. 93 КПК України направлено запит від 14.08.2018 № 043-199/31420 про надання інформації щодо розрахунків прогнозованої оптової ринкової ціни, що затверджена постановами НКРЕКП від 28.04.2016 №721, від 24.06.2016 №1178, від 20.12.2016 №2326, від 23.03.2017 №337, від 28.12.2017 №1513, зокрема запитувалась наступна інформація:

- На яку дату проводився розрахунок прогнозованої оптової ринкової ціни, затвердженої постановою НКРЕКП від 28.04.2016 № 721 «Про затвердження прогнозованої оптової ринкової ціни на II-IV квартали 2016 року»?

- На яку дату проводився розрахунок прогнозованої оптової ринкової ціни, затвердженої постановою НКРЕКП від 24.06.2016 № 1178 «Про внесення змін до постанови НКРЕКП від 28 квітня 2016 року № 721»?

- На яку дату проводився розрахунок прогнозованої оптової ринкової ціни, затвердженої постановою НКРЕКП від 20.12.2016 № 2326 «Про затвердження прогнозованої оптової ринкової ціни на 2017 року»?

- На яку дату проводився розрахунок прогнозованої оптової ринкової ціни, затвердженої постановою НКРЕКП від 23.03.2017 № 337 «Про внесення зміни до постанови НКРЕКП від 20 грудня 2016 року № 2326»?

- Який саме тариф враховувався для ГЕС (в т.ч. ГАЕС), BEC, СЕС, Біомаса, Малі ГЕС при проведенні розрахунку прогнозного платежу виробникам, які не працюють за ціновими заявками? Який саме механізм обрахунку середньозваженого тарифу застосовувався в разі його використання при проведенні розрахунку прогнозного платежу виробникам, які не працюють за ціновими заявками (окремо в розрізі розрахунків прогнозованої оптової ринкової ціни, затверджених постановами НКРЕКП від 28.04.2016 № 721, від 24.06.2016 № 1178, від 20.12.2016 № 2326, від 23.03.2017 № 337, від 28.12.2017 № 1513)?

- Яким чином визначався тариф та проводилися розрахунки по ГЕС (в т.ч. ГАЕС), ВЕС, СЕС, Біомаса, Малі ГЕС, враховуючи те, що дані щодо прогнозного відпуску електроенергії по вказаних групах виробників були згрупованими в прогнозних балансах електроенергії об'єднаної електроенергетичної системи України (окремо в розрізі розрахунків прогнозованої оптової ринкової ціни, затверджених постановами НКРЕКП від 28.04.2016 № 721, від 24.06.2016 № 1178, від 20.12.2016 № 2326, від 23.03.2017 № 337, від 28.12.2017 № 1513), від 24.06.2016 № 1178, від 20.12.2016 № 2326, від 23.03.2017 № 337, від 28.12.2017 № 1513)?

- Форми 6-НКРЕ-енерговиробництво (квартальна) за який період використовувалися при проведенні розрахунків прогнозованої оптової ринкової ціни (окремо в розрізі розрахунків прогнозованої оптової ринкової ціни, затверджених постановами НКРЕКП від 28.04.2016 № 721, від 24.06.2016 № 1178, від 20.12.2016 № 2326, від 23.03.2017 № 337, від 28.12.2017 № 1513)?

- Форми 1-НКРЕ (місячна) за який період використовувалися при проведенні розрахунків прогнозованої оптової ринкової ціни (окремо в розрізі розрахунків прогнозованої оптової ринкової ціни, затверджених постановами НКРЕКП від 28.04.2016 № 721, від 24.06.2016 № 1178, від 20.12.2016 № 2326, від 23.03.2017 № 337, від 28.12.2017 № 1513)?

- Яким чином та підставі яких даних було проведено розрахунок тарифу на відпуск електричної енергії ЕЕС, ГАЕС, BEC, СЕС, інші (біомаса), малі ЕЕС (зел. тариф), який був використаний НКРЕКП при проведенні розрахунку прогнозованої оптової ринкової ціни, затвердженої постановами НКРЕКП від 28.04.2016 № 721, від 24.06.2016 № 1178, від 20.12.2016 № 2326, від 23.03.2017 № 337, від 28.12.2017 № 1513?

- Які прогнозні обсяги дотацій для компенсації втрат від здійснення постачання електричної енергії за регульованим тарифом використовувалися при проведенні розрахунку прогнозованої оптової ринкової ціни, затвердженої постановами НКРЕКП від 28.04.2016 № 721, від 24.06.2016 № 1178, від 20.12.2016 № 2326, від 23.03.2017 № 337, від 28.12.2017 № 1513 та яким документом вони були передбачені? У разі відсутності затверджених прогнозних обсягів дотацій прошу надати їх відповідні розрахунки.

- Які прогнозні обсяги дотацій для компенсації втрат від здійснення постачання електричної енергії в розрізі місяців було враховано при розрахунку прогнозованої оптової ринкової ціни (окремо в розрізі розрахунків прогнозованої оптової ринкової ціни, затверджених постановами НКРЕКП від 28.04.2016 № 721, від 24.06.2016 № 1178, від 20.12.2016 № 2326, від 23.03.2017 № 337)?

- Який помісячний розмір умовно-постійних витрат було закладено в розрахунок прогнозованої оптової ринкової ціни, затвердженої постановами НКРЕКП від 28.04.2016 № 721, від 24.06.2016 № 1178, від 20.12.2016 № 2326, від 23.03.2017 № 337, від 28.12.2017 № 1513?

- З яких джерел визначався щомісячний додатковий платіж Виробникам, які працюють за ціновими заявками, на виконання законодавчих актів та урядових рішень, погашення безнадійного боргу, який було враховано при проведенні розрахунку прогнозованої оптової ринкової ціни, затвердженої постановами НКРЕКП від 28.04.2016 № 721, від 24.06.2016 № 1178, від 20.12.2016 № 2326, від 23.03.2017 № 337, від 28.12.2017 № 1513 та в якому помісячному розмірі?

- За які фактичні місяці за даними форми 6-НКРЕ було враховано умовно- постійні витрати Виробників, які працюють за ціновими заявками, при розрахунку прогнозованої оптової ринкової ціни, затвердженої постановами НКРЕКП від 28.04.2016 № 721, від 24.06.2016 № 1178, від 20.12.2016 № 2326, від 23.03.2017 № 337, від 28.12.2017 № 1513?

- За які фактичні місяці за даними форми 1-НКРЕ було визначено ціни натурального палива (газу, мазуту) та вартість транспортування вугілля залізничним транспортом територією України, при розрахунку прогнозованої оптової ринкової ціни, затвердженої постановами НКРЕКП від 28.04.2016 №721, від 24.06.2016 № 1178, від 20.12.2016 № 2326, від 23.03.2017 № 337, від 28.12.2017 № 1513?

Крім того, листом НАБ України від 14.08.2018 № 043-199/31420 запитувались копії журналів (сторінок журналів) «Промислові вантажі» від 18.04.2016 №4, від 20.06.2016 № 6, від 18.07.2016 № 7, від 19.09.2016 № 9, від 17.10.2016 № 10, від 21.11.2016 № 11, від 19.12.2016 № 12, листів ДП «НЕК «Укренерго» від 26.05.2016 №03/03-1-1-3/6011 та від 07.03.2017 №03/03-1-1-3/2520, а також протоколів нарад НКРЕКП з питань перегляду прогнозованої ОРЦ та визначення її показників на відповідні квартали за період з 01.04.2016 по 20.06.2018 з усіма додатками.

Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг листом від 27.08.2018 за № 7683/15/7-18 за підписом Голови НКРЕКП ОСОБА_1 (ех.199/24612-00 від 28.08.2018) відмовлено Національному антикорупційному бюро України в наданні запитуваної інформації та копій документів.

Зокрема, відмовляючи у наданні інформації та копій документів, Голова НКРЕКП ОСОБА_1 зазначила, що службові особи Національного бюро при здійсненні досудового розслідування у кримінальному провадженні не вправі витребувати (запитувати) інформацію та документи в порядку передбаченому ст. 17 Закону України «Про Національне антикорупційне бюро України», так як повинні керуватись виключно нормами Кримінального процесуального кодексу України, визначеними ст. 40 та Главою 20 і 21 Розділу III КПК України, які не наділяють слідчого правом вимагати від будь якої особи надавати усні чи письмові пояснення та не зобов'язує особу виконувати такі вказівки/запити/прохання. При цьому, запити про надання інформації, згідно ст. 17 Закону України «Про Національне антикорупційне бюро України» повинні застосовуватись лише до моменту початку досудового розслідування на виконання завдань Національного бюро передбачених пунктами 1.2.5 ч.1 ст. 16 вказаного Закону, оскільки виключно в такому випадку застосування ст. 17 Закону України «Про Національне антикорупційне бюро України» не буде протирічити нормам Кримінального процесуального кодексу України.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 17 Закону встановлено, що Національному бюро та його працівникам для виконання покладених на них обов'язків надається право витребувати за рішенням керівника структурного підрозділу Національного бюро та одержувати в установленому законом порядку у вказаному в запиті вигляді та формі від інших державних органів інформацію, необхідну для виконання обов'язків Національного бюро. Суб'єкти, яким адресовано зазначений запит, зобов'язані невідкладно, але не більше ніж протягом трьох робочих днів, надати відповідну інформацію. У разі неможливості надання інформації суб'єкт повинен так само невідкладно у письмовій формі повідомити про це Національне бюро з обґрунтуванням причин. Національне бюро за зверненням відповідного суб'єкта може продовжити строк надання інформації на строк не більше двох календарних днів.

Ненадання Національному бюро на його запит інформації, надання завідомо недостовірної інформації чи не в повному обсязі, порушення встановлених законом строків її надання, повідомлення третіх осіб стосовно того, що про них збирається така інформація, забороняються і тягнуть за собою відповідальність, передбачену законом.

Таким чином, Голова Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг ОСОБА_1, 27 серпня 2018 року, перебуваючи в приміщенні НКРЕКП, що розташоване у будинку №19 по вул. Смоленській у м. Києві, у невстановлений час, підписала лист про відмову у наданні запитуваної інформації та копії документів в адресу Національного антикорупційного бюро України від 27.08.2018 за № 7683/15/7-18, тим самим умисно не надала інформацію на запит керівника Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_2. від 14.08.2018 № 043-199/31420, чим допустила порушення п. З ч. 1 ст. 17 Закону України «Про Національне антикорупційне бюро України», за що ч. 1 ст. 185-13 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачена відповідальність у вигляді штрафу від двохсот п'ятдесяти до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

ОСОБА_1 в судове засідання не з'явилася, подала судді свої письмові заперечення, в яких вважає себе невинуватою в інкримінованому їй правопорушення та просить провадження в справі закрити за відсутністю в її діях події та складу адміністративного правопорушення.

Вивчивши матеріали справи суддя прийшов до висновків, які мотивує неступним чином.

Згідно положень ст. ст. 245, 280 КУпАП України, одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом. При цьому, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як встановлено матеріалами справи Національне бюро на виконання обов'язків встановлених п. 2 та п. 5 ч. 1 ст. 16 Закону України «Про Національне антикорупційне бюро України» (далі - Закону) здійснює досудове розслідування у кримінальному провадженні №0000209 від 24.03.2017, яке розпочато за фактом зловживання службовими особами Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг своїм службовим становищем під час прийняття постанови НКРЕКП від 03.03.2016 № 289 та здійснення розрахунків вартості прогнозованої Оптової ринкової ціни на електроенергію на 2016-2017 роки, що спричинило тяжкі наслідки, тобто за ознаками злочину, передбаченого ч. 2 ст. 364 КК України, а також проводить інформаційно-аналітичну роботу з метою виявлення та усунення причин і умов, що сприяють вчиненню кримінальних правопорушень, віднесених до підслідності Національного бюро.

14.08.2018 року за підписом керівника Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_2. на адресу Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг (далі - НКРЕКП) відповідно п.3 ч.1 ст. 17 Закону та ст. 93 КПК України направлено запит від 14.08.2018 № 043-199/31420 про надання інформації

Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг листом від 27.08.2018 за № 7683/15/7-18 за підписом Голови НКРЕКП ОСОБА_1 (199/24612-00 від 28.08.2018) відмовлено Національному антикорупційному бюро України в наданні запитуваної інформації та копій документів.

Зокрема, відмовляючи у наданні інформації та копій документів, Голова НКРЕКП ОСОБА_1 зазначила, що службові особи Національного бюро при здійсненні досудового розслідування у кримінальному провадженні не вправі витребувати (запитувати) інформацію та документи в порядку передбаченому ст. 17 Закону України «Про Національне антикорупційне бюро України», так як повинні керуватись виключно нормами Кримінального процесуального кодексу України, визначеними ст. 40 та Главою 20 і 21 Розділу III КПК України, які не наділяють слідчого правом вимагати від будь якої особи надавати усні чи письмові пояснення та не зобов'язує особу виконувати такі вказівки/запити/прохання. При цьому, запити про надання інформації, згідно ст. 17 Закону України «Про Національне антикорупційне бюро України» повинні застосовуватись лише до моменту початку досудового розслідування на виконання завдань Національного бюро передбачених пунктами 1.2.5 ч.1 ст. 16 вказаного Закону, оскільки виключно в такому випадку застосування ст. 17 Закону України «Про Національне антикорупційне бюро України» не буде суперечити нормам Кримінального процесуального кодексу України.

За диспозицією ч. 1 ст. 185-13 КУпАП відповідальність за даною нормою настає за ненадання інформації Національному антикорупційному бюро України на запит його посадових осіб, надання завідомо недостовірної інформації чи не в повному обсязі, порушення строків її надання, повідомлення третіх осіб стосовно того, що про них збирається така інформація, або невиконання інших вимог посадових осіб НАБУ.

Відповідно до положень п.3 ч.1 ст. 17 Закону України «Про Національне антикорупційне бюро України» Національному бюро та його працівникам надано право витребовувати за рішенням керівника структурного підрозділу та одержувати в установленому законом порядку у вказаному в запиті вигляді та формі інформацію, необхідну для виконання покладених на них обов'язків, у тому числі відомості про майно, доходи, видатки, фінансові зобов'язання осіб, які ними декларуються у встановленому законом порядку, відомості про використання коштів Державного бюджету України, розпорядження державним або комунальним майном. Інформація на запит Національного антикорупційного бюро має бути надана суб'єктом, якому цей запит був адресований, невідкладно, але не більше ніж протягом трьох робочих днів. У разі неможливості надання інформації суб'єкт повинен так само невідкладно у письмовій формі повідомити про це Національне бюро з обґрунтуванням причин.

При цьому, положення вказаної норми слід розглядати в сукупності з приписам ст. 1 та ст. 16 цього Закону, якими визначені завдання діяльності та обов'язки Національного антикорупційного бюро України.

Так, згідно статті 16 Закону України «Про Національне антикорупційне бюро України», Національне бюро: 1) здійснює оперативно-розшукові заходи з метою попередження, виявлення, припинення та розкриття кримінальних правопорушень, віднесених законом до його підслідності, а також в оперативно-розшукових справах, витребуваних від] інших правоохоронних органів; 2) здійснює досудове розслідування кримінальних правопорушень, віднесених законом до його підслідності, а також проводить досудове розслідування інших кримінальник правопорушень у випадках, визначених законом; 3) вживає заходів щодо розшуку та арешту коштів та іншого майна, які можуть бути предметом конфіскації або спеціальної конфіскації у кримінальних правопорушеннях, віднесених до підслідності Національного бюро, здійснює діяльність щодо зберігання коштів та іншого майна, на яке накладено арешт; 4) взаємодіє з іншими державними органами, органами місцевого самоврядування та іншими суб'єктами для виконання своїх обов'язків; 5) здійснює інформаційно-аналітичну роботу з метою виявлення та усунення причин умов, що сприяють вчиненню кримінальних правопорушень, віднесених де підслідності Національного бюро; 6) забезпечує особисту безпеку працівників Національного бюро та інших визначених законом осіб, захист від протиправних посягань на осіб, які беруть участь у кримінальному судочинстві, у підслідних йому кримінальних правопорушеннях; забезпечує на умовах конфіденційності та добровільності співпрацю з особами, які повідомляють про корупційні правопорушення; 8) звітує про свою діяльність у порядку, визначеному цим Законом та інформує суспільство про результати своєї роботи; 9) здійснює міжнародне співробітництво у межах своєї компетенції відповідно до законодавства України та міжнародних договорів України.

Виходячи із системного аналізу наведених правових норм, суддя вважає, що положення п. 3 ч.1 ст. 17 Закону України «Про національні антикорупційне бюро України» щодо права витребовувати інформацію необхідну для виконання покладених на Національне бюро-та його працівників обов'язків, можуть бути застосовані Національним бюро виключно в межах здійснення оперативно-розшукових заходів у кримінальних провадженнях, що стосуються кримінальних правопорушень віднесених законом до його підслідності.

Отже, такого роду інформація може бути предметом дослідження виключно шляхом проведення досудового розслідування у кримінальному провадженні №0000209 від 24.03.2017, яке розпочато за фактом зловживання службовими особами Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сферах енергетики та комунальних послуг своїм службовим становищем під час прийняття постанови НКРЕКП від 03.03.2016 №289 та здійснення розрахунків вартості прогнозованої оптової ринкової ціни на електроенергію за 2016-2017 роки, що спричинило тяжкі наслідки, тобто за ознаками злочину, передбаченого ч.2 ст. 364 КК України, з дотриманням вимог ст. 93 КПК України щодо збирання доказів у кримінальному провадженні.

Таким чином, направлення відповіді листом від 27.08.2018 за № 7683/15/7-18 за підписом Голови НКРЕКП ОСОБА_1 з обґрунтуванням причин неможливості надання інформації у формі обґрунтованих письмових пояснень (відповідей на питання з посиланням на відповідні документи) щодо обставин проведення розрахунків прогнозованої оптової ринкової ціни на електроенергію на запит детектива НАБУ, не може бути підставою для притягнення Голови НКРЕКП ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 185-13 КУпАП, а висновок щодо вчинення нею даного адміністративного правопорушення є припущенням.

Згідно ч. 3 ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Враховуючи зазначені обставини, суддя вважає вину особи, що притягається до адміністративної відповідальності у спосіб, що визначений законодавством, не доведеною.

Виходячи із вищезазначеного, суддя, відповідно до ст. 252 КУпАП, оцінивши наявні докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, прийшов до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-13 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Виходячи з викладеного, керуючись ст. ст. 247, 252 КУпАП суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 про притягнення її до адміністративної відповідальності за правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 185-13 КУпАП - закрити в зв'язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Солом'янський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Агафонов С.А.