Справа №440/2052/18
Провадження № 3/440/589/2018
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"03" жовтня 2018 р.

Суддя Буського районного суду Львівської області Кос І.Б., розглянувши матеріали, які надійшли від заступника начальника Управління захисту економіки у Львівській області ДЗЕ Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень, пов'язаних з корупцією щодо:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, проживаючого по АДРЕСА_1, працюючого на посаді директора Буського місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги,

за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, -

в с т а н о в и в :

01 жовтня 2018 року до Буського районного суду Львівської області надійшли матеріали двох протоколів про вчинення адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією відносно директора Буського місцевого центру безоплатної вторинної правової допомоги ОСОБА_1, які передані на розгляд судді Косу І.Б. відповідно до протоколу повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 02.10.2018 року.

Постановою від 03.10.2018 року протоколи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП ЄУН 440/2052/18, провадження № 3/440/589/2018; ЄУН 440/2053/18, провадження № 3/440/590/2018 об'єднано в одне провадження, а адміністративній справі присвоєно Єдиний унікальний номер 440/2052/18, провадження № 3/440/589/2018.

Як вбачається із протоколу № 633 про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією від 28.08.2018 року, ОСОБА_1, обіймаючи посаду директора Буського місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги, відповідно до наказу№ 232-к від 18.05.2015 року, який відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», являючись суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язане з корупцією, примітки до статті 172-6 КУпАП, в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», ОСОБА_1 станом на 09 год. 44 хв. 28 вересня 2018 року не повідомив НАЗК про суттєві зміни в майновому стані, зокрема про отримання ним доходу - подарунка 06.12.2017 року, а саме: житлового будинку в с. Ясенівці Золочівського району, вартістю 955024,00 грн., чим вчинив адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною 2 статті 172-6 КУпАП.

Крім цього, ОСОБА_1, обіймаючи посаду директора Буського місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги, відповідно до наказу№ 232-к від 18.05.2015 року, який відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», являючись суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язане з корупцією, примітки до статті 172-6 КУпАП, в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», ОСОБА_1 станом на 09 год. 44 хв. 28 вересня 2018 року не повідомив НАЗК про суттєві зміни в майновому стані, зокрема про отримання ним доходу - подарунка 06.12.2017 року, а саме: земельної ділянки в с. Ясенівці Золочівського району, вартістю 97643,00 грн., чим вчинив адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною 2 статті 172-6 КУпАП, про що вбачається із протоколу № 634 про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією від 28.08.2018 року.

Дослідивши вищевказані протоколи про адміністративне правопорушення № 633, 634 про адміністративні правопорушення, пов'язані з корупцією від 28.08.2018 року та інші матеріали справи,суд приходить до наступних висновків.

Статтею 19 Конституції України передбачено, що правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений робити те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною третьою статті 62 Конституції України передбачено, що обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до частини першої статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Статтею 278 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: чи належить до його компетенції розгляд даної справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення, чи витребувано інші додаткові матеріали.

Згідно статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Стаття 129 Конституції України передбачає засаду змагальності сторін в судочинстві, презумпція невинуватості повинна спонукати саме уповноважених осіб Управління захисту економіки у Львівській області ДЗЕ Національної поліції України збирати та надавати до суду докази наявності вини конкретної особи у вчиненні правопорушення.

Відповідно до вимог ч. 2 ст. 7, ст. 245, ст. 280 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності, всебічного, повного і об'єктивного з'ясування обставин кожної справи, правильного і справедливого її вирішення. Постанова суду, в силу ст. 283 КУпАП, має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, на достатніх і незаперечних доказах.

З матеріалів провадження вбачається, що перевірка стосовно ОСОБА_1 проводилась працівниками Управління захисту економіки у Львівській області ДЗЕ Національної поліції України, які відбирали пояснення, робили запити, збирали докази, складали протоколи про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1

При цьому в матеріалах провадження відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_1, повідомлення НАЗК про результати такої перевірки, як відсутні відповідні запити УЗЕ ДЗЕ НП в НАЗК, та відповіді на них із відповідними повідомленнями НАЗК щодо факту перевірки на предмет повідомлення чи неповідомлення ОСОБА_1 НАЗК про суттєві зміни в майновому стані.

Так, рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 56 від 10.02.2017 року було затверджено Порядок проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, який визначає механізм проведення НАЗК контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції».

В той же час, усі обов'язкові дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що суб'єкт декларування несвоєчасно подав декларацію, чи не повідомив про суттєві зміни в майновому стані, уповноважені здійснювати виключно працівники НАЗК, у тому числі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності.

Положеннями пунктів 2 - 5 розділу II цього Порядку передбачено, що НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій. У разі отримання інформації (повідомлень), передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб'єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб'єкта декларування та спеціально уповноважених суб'єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку.

Натомість, Управління захисту економіки у Львівській області ДЗЕ Національної поліції України не відноситься до суб'єктів, які наділені правом перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб'єктів декларування. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких пов'язана зі здійсненням даної функції.

Уповноважені особи Управління захисту економіки у Львівській області ДЗЕ Національної поліції України, відповідно до пункту 4 розділу II цього Порядку, вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації, або неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціального уповноваженого суб'єкту у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення.

При цьому, суддею враховується висновок щодо застосування норм права, викладений у постанові Верховного Суду від 11.04.2018 року в справі № 814/886/17, відповідно до якого здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема, щодо достовірності і повноти відомостей, зазначених суб'єктом декларування у декларації, належить до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції.

З огляду на зазначене, суд вважає за неможливе прийняти законне та обґрунтоване рішення за відсутності матеріалів перевірки фактів можливого неповідомлення ОСОБА_1 про суттєві зміни у його майновому стані, проведеної НАЗК, а тому вважає за необхідне направити дану адміністративну справу на належного оформлення.

Відповідно до абзацу 5 п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України 23.12.2005 №14 «Про практику застосування судами України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті», визнано правильною практику тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені без додержання вимог ст. 256 КУпАП, відповідному правоохоронному органу для належного оформлення.

Враховуючи наведене, суд приходить до висновку, що наведені вище недоліки, допущені при складанні та оформленні адміністративних матеріалів є істотними, не можуть бути усунуті в ході судового розгляду даної справи про адміністративне правопорушення, оскільки суд не може перебирати на себе функцію обвинувачення особи, збирання доказів чи проведення перевірок, що унеможливлює повний, всебічний і об'єктивний розгляд справи в судовому засіданні, а тому протоколи з доданими матеріалами слід повернути для належного оформлення органу, що його склав.

Ураховуючи викладене, на підставі ст.ст. 19, 55, 62 Конституції України, ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, керуючись ст.ст. 172-6, 256, 277, 278, 283 КУпАП, -

п о с т а н о в и в :

протоколи про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією №633 та №634 від 28 вересня 2018 року та матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, - повернути для належного оформлення заступнику начальника Управління захисту економіки у Львівській області ДЗЕ Національної поліції України.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя:І. Б. Кос