Справа № 308/9145/18
ПОСТАНОВА

03 жовтня 2018 року м. Ужгород

Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області в особі:

головуючого судді: Данко В.Й.

з участю секретаря судових засідань ОСОБА_1

з участю прокурора Цар І.І.

з участю порушника ОСОБА_2

з участю представника правопорушника ОСОБА_3

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Ужгород матеріали, які надійшли від ОСОБА_4 захисту економіки в Закарпатській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженку ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянки України, зареєстрованої та проживаючої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, працюючої головним державним інспектором відділу комунікації управління організації роботи, ГУДФС в Закарпатській області,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2, обіймаючи посаду головного державного інспектора відділу комунікацій управління організації роботи ГУ ДФС в Закарпатській області та, будучи відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» без поважних причин, не повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому з стані, чим вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КпАП України.

Правопорушник ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_3 в судовому засіданні проти складеного протоколу заперечила, про що надали суду письмові заперечення. Просили закрити провадження у справі.

Прокурор в судовому засіданні обставини, викладені в протоколі підтримав, просив притягнути ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.2 ст.172-6 КпАП України.

Заслухавши пояснення правопорушниці, представника, прокурора, дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Згідно з приписами ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП України завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

За правилами ст. ст. 252, 254, 255, 256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння (діянь), яке (які) містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП, є найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення.

Так, ОСОБА_2 наказом голови ГУ ДФС в Закарпатській області від 28.02.2017 року №71-о, 01.03.2017 року ОСОБА_2 призначено на посаду головного державного інспектора відділу комунікацій управління організації роботи ГУ ДФС.

Відповідно до ч. 2 ст. 1 ЗУ «Про державну службу», державний службовець це громадянин України, який займає посаду державної служби в органі державної влади, іншому державному органі, його апараті (секретаріаті), одержує заробітну плату за рахунок коштів державного бюджету та здійснює встановлені для цієї посади повноваження, безпосередньо повязані з виконанням завдань і функцій такого державного органу, а також дотримується принципів державної служби.

Відповідно до ч. 1 ст. 4 ЗУ «Про державну службу» державна служба здійснюється з дотриманням принципу законності, що передбачає обовязок державного службовця діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно п. 9 ч. 1 ст. 8 ЗУ «Про державну службу» державний службовець зобовязаний додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції.

Статтею 68 Конституції України визначено, що кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Відповідно до ст. 1 ЗУ «Про запобігання корупції» правопорушення, повязане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. З цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно правову відповідальність.

Статтею 1 ЗУ «Про запобігання корупції» встановлено, що субєкти декларування - це особи, зазначені у пункті 1, підпункті "а" і "в" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, інші особи, які зобовязані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Згідно ч.2 ст. 52 Закону у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів на одну працездатну особу, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це НАЗК. Вказана інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та оприлюднюється на офіційному веб-сайті НАЗК.

Відповідно до пункту 6 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Реєстру, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 № 3, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089, субєкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна.

Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з пунктом 2 розділу II зазначеного вище Порядку, повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування V подається через мережу Інтернет з використанням програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті субєкта декларування після реєстрації в Реєстрі.

Відповідно до п.47 Розяснень щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно заходів фінансового контролю, затверджених рішенням НАЗК від 11.08.2016 №3 встановлено, що, якщо кредит, позика, поворотна безвідсоткова фінансова допомога (позичка) тощо були отримані субєктом декларування або членом його сімї упродовж звітного року, то вони повинні бути відображені в розділі «Доходи, у тому числі подарунки» як «Інші доходи» (із зазначенням, про який саме дохід йдеться).

Встановлено, що 07.04.2017 року ОСОБА_2 подала е-декларацію за 2016 рік та 25.03.2018 подала е-декларацію за 2017 рік, тобто вона була зареєстрована у єдиному державному реєстрі декларацій та має персональний електронний кабінет субєкта декларування.

З приводу скоєння правопорушення встановлено, що 20.10.2017 на підставі кредитного договору ОСОБА_2 отримала кредит у сумі 95000 гривень у ПАТ «КРЕДІ ОСОБА_5».

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» визначено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу на 01 січня 2017 року - 1600 гривень.

Таким чином, ОСОБА_2 отримала дохід, а саме кредит в сумі 95000 грн., що становить 59,3 прожиткових мінімумів, встановлених на 01 січня 2017 року, що потребує здійснення додаткових заходів фінансового контролю, передбачених частиною 2 статті 52 Закону.

Тобто, ОСОБА_2, будучи субєктом декларування, у якої через отримання доходу, а саме при отриманні кредиту 95000 гривень виникли суттєві зміни в майновому стані, у порушення ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» не повідомила у період з 20.07.2017 по 30.10.2017 НАЗК про вказані зміни.

Відповідно до інформації з офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, в Єдиному державному реєстрі декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, ОСОБА_2 в десятиденний термін не повідомила про суттєві зміни у майновому стані у відповідності до вимог ч.2 ст.52 Закону.

Вказаними діями, головний державний інспектор відділу комунікацій управління організації роботи ГУ ДФС в Закарпатській області ОСОБА_2 вчинила правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Датою вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, є 31.10.2017 року, тобто граничний термін подачі повідомлення про суттєві зміни в майновому стані з моменту отримання доходу.

Датою виявлення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією є дата отримання складання протоколу.

Одним з основоположних принципів діяльності із запобігання і протидії корупції є невідворотність відповідальності за вчинення корупційних правопорушень, оскільки ці правопорушення несуть негативні наслідки, які можуть виявитися у підриві авторитету державних органів та органів місцевого самоврядування та зашкодити суспільним інтересам, а отже не можуть бути визнані як малозначимі.

Відповідно до статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно до ст.280 КпАП України орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вина правопорушника підтверджується Протоколом №153 від 14.08.2018 року, ОСОБА_4 захисту економіки Національної поліції України від 20.07.2018 року №35А/39/106/01-2018 та іншими матеріалами справи.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення правопорушниці, прокурора, суд приходить до переконання, що ОСОБА_2 вчинила правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу порушника, суд прийшов до переконання, що стягнення за адміністративне правопорушення слід накласти стягнення у вигляді адміністративного штрафу.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 33, 172-6, 221, 252, 283 КУпАП, ст.3Закону України «Про запобігання корупції», суд -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 визнати винною у вчинені адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, і накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 170/вісімсот пятдесят/грн.

Стягнути з громадянки ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1 (ідентифікаційний номер суду невідомий), мешканки ІНФОРМАЦІЯ_3 на користь Державної судової адміністрації України судовий збір в розмірі 352/триста пятдесят два/грн. 40коп.

Строк звернення постанови для виконання три місяці з дня винесення постанови.

На постанову може бути подана апеляція на протязі десяти днів до Апеляційного суду Закарпатської області.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду: ОСОБА_6