ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23.10.2018 р. м. Жмеринка

Суддя Жмеринського міськрайонного суду Вінницької області Заярний А.М.,

з участю: прокурора Чубика Я.О.,

особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1,

захисника ОСОБА_2,

розглянувши адміністративні матеріали, які надійшли від Департаменту внутрішньої безпеки Вінницької області Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованої та проживаючої ІНФОРМАЦІЯ_2, працюючої заступником начальника Жмеринського відділу поліції-начальник сектору кримінальної поліції, за частиною 2 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

07.09.2018 з від Департаменту внутрішньої безпеки Вінницької області Національної поліції України надійшли адміністративні матеріали про вчинення правопорушення, пов'язаного з корупцією, відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст.127-6 КУпАП.

В протоколах №10 та № 11 від 06.09.2018 зазначено, що ОСОБА_3, перебуваючи на посаді заступника начальника Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області - начальника сектору кримінальної поліції, являючись відповідно до підпункту «з» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» субєктом на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобіганні корупції», не повідомив у десятиденний строк НАЗК про суттєві зміни а майновому стані, вчинивши адміністративно правопорушення, пов'язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

З даного приводу встановлено, що наказом ГУНП у Вінницькій області від 07.11.2015 №2 ОСОБА_1 прийнято на службу в поліцію, присвоєно спеціальне звання підполковник поліції та призначено на посаду заступника начальника Жмеринського ВИ ГУНП у Вінницькій області - начальник відділу кримінальної поліції.

23.02.2017 відповідно до договору про іпотечний кредит № 15046, ОСОБА_1 в АТ «Державний ощадний банк України» надано кредит в сумі 250 000 грн. для придбання обєкта нерухомості за договором купівлі продажу.

23.02.2017 відповідно до договору купівлі продажу № 473, ОСОБА_1 набув у власність квартиру за адресою: АДРЕСА_1, загальною площею 59,3 м кв.

У щорічній декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, поданій підполковником поліції ОСОБА_1 14.03.2018 вказана вартість вказаної квартири в сумі 478 472 грн.

30.06.2017 ОСОБА_1 подав до єдиного державного реєстру декларацій повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, у зв'язку з придбанням вказаної квартири.

Відповідно до ч. 2 ст. ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пункті 1, підпункті «а» пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону подають декларацію особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний повідомити про це Національне агентство.

Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік», станом на 01.01.2017 прожитковий мінімум для працездатних осіб складав 1600 грн. Таким чином, 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01.01.2017 становили 80 000 грн.

Відповідно до пункту 6 розділу ІІ Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (за текстом - Порядок), затвердженого Рішенням НАЗК №3 від 10.06.2016, яке зареєстроване в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за №959/29089, субєкти декларування письмово повідомляють Національне агентство про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення встановленої відповідної електронної форми.

Таким чином, 23.02.2017 у звязку з отриманням кредиту в сумі понад 50 прожиткових мінімумів та придбанням квартири понад 50 прожиткових мінімумів, у підполковника поліції ОСОБА_1 виник обовязок у 10 денний термін подати до НАЗК повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Разом з тим, таке повідомлення ОСОБА_1 подав лише 30.06.2017, тобто з порушенням 10 денного терміну.

Прокурор в судовому засіданні висловив думку про наявність складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1, просив накласти на нього адміністративне стягнення у виді мінімального штрафу.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненому не визнав та пояснив, що ненавмисно не подав до НАЗК вчасно повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Не мав наміру приховати або спотворити інформацію набуте ним майно, про що свідчить подана ним НАЗК інформація про зміни в майновому стані.

Захисник ОСОБА_2 в судовому засіданні просила закрити провадження в справі відносно ОСОБА_1 в звязку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, вважає, що ОСОБА_1 не мав умислу на укриття інформації щодо суттєвих змін у майновому стані, про що надала письмове клопотання.

Суд розглянувши адміністративні матеріали, заслухавши учасників судового провадження приходить до таких висновків.

Як встановлено в судовому засіданні 06.09.2018 відносно заступника начальника Жмеринського ВП ОСОБА_3 оперуповноваженим Вінницького управління ДВБ НП України ОСОБА_4 було складено два протоколи №10 та №11 про адміністративне правопорушення, повязаного з корупцією, за яке передбачено відповідальність згідно з вимогами ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, у звязку з невчасним повідомленням НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, отриманням кредиту в сумі понад 50 прожиткових мінімумів та придбанням квартири понад 50 прожиткових мінімумів.

Для складання вищевказаного протоколу слугувало подання керівника Жмеринської місцевої прокуратури.

Відповідно до подання Жмеринської місцевої прокуратури в порядку частини 3 статті 65 Закону України «Про запобігання корупції», датованого 29.05.2018, зобовязано начальника ГУНП у Вінницькій області призначити службове розслідування з метою встановлення причин та умов, що сприяли порушенню вимог ст. 52 Закону заступником начальника начальником кримінальної поліції Жмеринського відділу поліції ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_1. В поданні констатовано виявлений прокурором факт невчасного подання ОСОБА_1 НАЗК інформації про зміни в майновому стані (а.с. 19).

Наказом т.в.о начальника ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_5 №820 від 07.06.2018 призначено по вказаному факту службове розслідування (а.с.17). Наказ обґрунтовується Інструкцією про порядок проведення службових розслідувань в органах внутрішніх справ України, затверджений наказом МВС України від 12.03.2013 №230.

Згідно висновку службового розслідування за поданням Жмеринської місцевої прокуратури щодо порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» окремими поліцейськими Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області інформація, що стала підставою для проведення службового розслідування є такою, що знайшла своє підтвердження, матеріали службового розслідування направлено до Вінницького управління ДВБ НП України для вирішення питання про притягнення ОСОБА_1 до відповідальності згідно вимог чинного законодавства. Висновок складено 14.06.2018, затверджено Начальником ГУНП у Вінницькій області 15.06.2018 (а.с. 11-14).

Як вбачається з рапорту уповноваженого Департаменту внутрішньої безпеки ГУНП у Вінницькій області про отримання матеріалів службової перевірки та наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення з ознаками корупції. Даний рапорт приєднаний до матеріалів службової перевірки відповідно до резолюції начальника ГУНП від 20.06.2018 (а.с.73).

Згідно зі статтею 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі статті 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі частиною 2 ст. ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пункті 1 підпункті «а» пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону подають декларацію особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний повідомити про це Національне агентство.

У відповідності до вимог ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Судом встановлено, і це не заперечується ОСОБА_1, що 23.02.2017 року у звязку з отриманням кредиту в сумі понад 50 прожиткових мінімумів та придбанням квартири вартістю понад 50 прожиткових мінімумів у нього виник обовязок у 10 денний термін подати до НАЗК повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Однак він це зробив із пропуском встановленого строку, лише 30.06.2017 через необережність.

Відповідно до ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Вирішуючи питання про наявність в діях ОСОБА_1 складу корупційного правопорушення, слід врахувати, крім іншого, наявність суб'єктивної сторони, тобто психічного ставлення особи (субєкта правопорушення) до своїх дій і їх наслідків. Виходячи з поняття корупційного правопорушення (корупційного правопорушення, як діяння, що містить ознаки корупції, так і інших правопорушень, повязаних з корупцією), визначених в ст.1 Закону України «Про запобігання корупції», субєктивна сторона такого правопорушення завжди характеризується умисною формою вини. Винна особа усвідомлює суспільну небезпеку і протиправність свого діяння (у формі дії чи бездіяльності) і бажає його здійснити. Також, на умисну форму вини, а також наявність відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи, чи інтересу третіх осіб, як на обов'язкові ознаки корупційного правопорушення звертає увагу Конституційний Суд України в рішенні від 06.10.2010 року (справа №1-27/2010).

Враховуючи наведене та приписи частиною 2 ст. ст.52 Закону України «Про засади запобігання та протидії корупції», сутність порушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобов'язана задекларувати свої доходи та майновий стан, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети (приховати доходи одержані незаконним шляхом чи інше).

Однак, як в протоколі про адміністративне правопорушення, так і в суді прокурором не вказано в яких саме умисних діях та з якою саме метою ОСОБА_1 несвоєчасно повідомив про суттєві зміни у майновому стані Національне агентство, як не наведено та не надано докази на підтвердження такого умислу.

Матеріали справи не містять жодних даних, які б вказували на те, що ОСОБА_1 надіславши декларацію 30.06.2017, мав умисел на порушення встановлених Законом України «Про запобігання корупції» вимог для осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування чи переслідував будь-який корисливий чи особистий інтерес. Так в суді під час розгляду справи, наголошував, що жодного умислу на порушення вимог Закону України «Про запобігання корупції» щодо фінансового контролю, зокрема умислу на приховування своїх доходів та майна, не мав. Вважає, що дане порушення строку подачі декларації сталося з необережності.

Також суд звертає увагу на те, що про даний факт керівнику Жмеринської місцевої прокуратури ОСОБА_6, який звернувся з поданням до начальника ГУНП у Вінницькій області в порядку ч. 3 ст. 65 Закону України «Про запобігання корупції», стало відомо після повідомлення ОСОБА_1 НАЗК про суттєві зміни у майновому стані 30.06.2017, що свідчить на користь виправдання останнього.

Таким чином, посадова особа, що складала протокол про правопорушення, повязане з корупцією, не звернула уваги на відсутність субєктивної сторони такого правопорушення, що свідчить про відсутність складу правопорушення, пов'язаного з корупцією, і прийшла до помилкового висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП. Адже, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Крім того суд звертає увагу, що прокурором було внесення подання начальнику ГУНП у Вінницькій області за фактом невчасного подання ОСОБА_1 інформації НАЗК про зміни в майновому стані для виконання вимог ч. 3 ст. 65 Закону України «Про запобігання корупції», яка трактує, з метою виявлення причин та умов, що сприяли вчиненню корупційного або повязаного з корупцією правопорушення або невиконанню вимог цього Закону в інший спосіб, за поданням спеціально уповноваженого субєкта у сфері протидії корупції або приписом Національного агентства рішенням керівника органу, підприємства, установи, організації, в якому працює особа, яка вчинила таке правопорушення, проводиться службове розслідування в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України.

Як вбачається із матеріалів адміністративної справи службова перевірка відносно ОСОБА_1 в порядку, визначеному Кабінетом Міністрів України не проводилась.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо відсутній склад адміністративного правопорушення.

Виходячи з вищенаведеного, оскільки адміністративна відповідальність за ч.2 ст. 172-6 КУпАП настає за несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, тому суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад даного корупційного правопорушення.

Разом з тим, суд звертає увагу, що адміністративне стягнення за вчинення корупційного правопорушення може бути накладено протягом трьох місяців із дня виявлення, але не пізніше двох років із дня його вчинення (ч. 3 ст. 38 КУпАП). Для визначення початку перебігу строку давності притягнення особи до адміністративної відповідальності за адміністративні правопорушення, повязане з корупцією, важливу роль відіграють як день вчинення, так і день виявлення правопорушення. Вказівка законодавця у п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП «на момент розгляду справи» означає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, якщо на початок розгляду справи закінчилися строки, встановлені ст. 38 КУпАП. Разом з тим сам розгляд справи про адміністративне правопорушення та його закінчення не обтяжений строками, визначеними ст. 38 КУпАП, а передбачений ст. 277 КУпАП, що є гарантією всебічного, обєктивного і повного зясування всіх обставин, які мають значення для вирішення справи. При цьому, якщо на момент розгляду справи в суді закінчились строки притягнення особи до адміністративної відповідальності, то суд у разі заперечення особою своєї вини чи наявності у її діях складу адміністративного правопорушення спочатку в повному обсязі досліджує всі обставини справи, встановлює, чи містить діяння ознаки та склад адміністративного корупційного правопорушення, чи належить особа до субєктів цього корупційного правопорушення, чи винна вона в його вчиненні, і лише після цього закриває провадження у справі.

Суд вважає, що саме з дати подання керівником Жмеринської місцевої прокуратури в порядку ч. 3 ст. 65 Закону України «Про запобігання корупції», тобто з 29.05.2018 має відраховуватись 3-х місячний строк накладення адміністративного стягнення, який на час надходження адміністративних матеріалів до суду 07.09.2018 закінчився.

Суд, ретельно дослідивши матеріали адміністративної справи, керуючись принципом «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у пункті 43 рішення Європейського суду з прав людини ЄСПЛ у справі «Кобець проти України» від 14.02.2008, доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом, відповідно до вимог частини 3 ст.62 Конституції України, де визначено, що обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, приходить до висновку про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, що є реабілітуючою обставиною, однак провадження у справі має бути закрито на підставі пункту 7 частини 1 ст.247 КУпАП, оскільки на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення закінчилися строки, передбачених статтею 38 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 33, 38, ч. 2 ст. 172-6, ст.ст. 247, 252, 280, 283, 284 КУпАП, Суд

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративноі відповідальності до апеляційного суду Вінницької області через Жмеринський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: А.М. Заярний