Справа № 676/5643/18
Номер провадження 3/676/2034/18
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2018 року м. Камянець-Подільський

Суддя Камянець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області Гладій Л.М., з участю секретаря судового засідання Лисої К.В., прокурора Камянець-Подільської місцевої прокуратури ОСОБА_1, особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_2, його захисника ОСОБА_3, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі судових засідань матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від управління захисту економіки в Хмельницькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця та м. Камянець АДРЕСА_1, українця, громадянина України, працюючого головним державним інспектором митного поста «Камянець Подільський» Хмельницької митниці ДФС, ідентифікаційний номер НОМЕР_1,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

23 серпня 2018 року до Камянець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області з управління захисту економіки в Хмельницькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України надійшов протокол про адміністративне правопорушення №185, складений 22 серпня 2018 року старшим оперуповноваженим МРВ № 2 управління захисту економіки в Хмельницькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України ОСОБА_4, відповідно до якого ОСОБА_2 ставиться у вину те, що він, будучи відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», субєктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону України «про запобігання корупції»,а саме в порушення 10 денного строку, не повідомив станом на 18 липня 2018 року Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані, а саме отримання доходу у вигляді автомобіля «Honda CR-V», 2004 року випуску, вартістю 209 453 грн. згідно рішення суду № 2/676/34/17 від 15 березня 2017 року, право власності на який оформлено 15 серпня 2017 року, чим вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_2 вину у вказаному адміністративному правопорушенні, повязаному з корупцією, не визнав та пояснив, що вказане майно-автомобіль «Honda CR-V» було придбано ним ще у 2011 році, є спільним майном подружжя, яке він протягом усіх звітних періодів декларував, тому оформлення автомобіля на себе не є суттєвою зміною в майновому стані.

Захисник особи, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення, ОСОБА_3 підтримала вказану позицію та просила суд закрити провадження по справі за відсутністю в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Прокурор підтримала протокол про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_2 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП та просила застосувати адміністративне стягнення в межах санкції даної статті.

Заслухавши особу, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення, його захисника, думку прокурора, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Згідно ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно із ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Як вбачається з ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадській організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Судом встановлено, що ОСОБА_2, займаючи посаду головного державного інспектора митного поста «Камянець Подільський» Хмельницької митниці ДФС відповідно до підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», є субєктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції».

Частиною 2 ст.172-6 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Відповідно до частини другої статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закон) у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції.

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від червня 2016 року №3 затверджено Форму повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб'єкта декларування, яка зареєстрована в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за №961/29091, відповідно до якої, під суттєвою зміною у майновому стані суб'єкта декларування розуміється отримання ним одноразового доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 01 січня року, у якому подається повідомлення. Згідно із Законом України «Про державний бюджет на 2017 рік» прожитковий мінімум на 1 січня 2017 року для працездатних осіб становить 1600 гривень, тобто субєкт декларування у 2017 році повідомляє НАЗК у разі, якщо сума доходу або придбаного майна перевищує 80 000 грн.

Таким чином, вказана норма Закону України «Про запобігання корупції» містить дві альтернативні дії, які можуть призвести до суттєвих змін у майновому стані - отримання особою одноразового доходу або придбання майна на суму, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року.

Поняттям «доходи» у цій нормі охоплюються: заробітна плата (грошове забезпечення), отримана як за основним місцем роботи, так і за сумісництвом; гонорари та інші виплати згідно з цивільно-правовими правочинами; дохід від підприємницької або незалежної професійної діяльності; дохід від надання майна в оренду; дивіденди; проценти; роялті; страхові виплати; благодійна допомога; пенсія; спадщина; доходи від відчуження цінних паперів та корпоративних прав; подарунки та інші доходи, які підлягають декларуванню у розділі 11 декларації «Доходи, у тому числі подарунки» (детальніше про поняття «доходи» див. коментар до ст. 46 Закону

«Придбання майна» для цілей цієї статті означає укладення будь-якого двостороннього цивільно-правового договору, на підставі якого субєкт декларування придбав оплатно у власність будь-яке майно, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року (про поняття «майно» див. коментар до ст. 46 Закону). Отримання субєктом декларування будь-якого майна на підставі одностороннього цивільно-правового договору (наприклад, договору дарування, заповіту) також слід вважати суттєвою зміною його майнового стану, однак у такому випадку у повідомленні НАЗК інформація про це вказується не як про придбання майна, а як про отримані доходи. При цьому, якщо при отриманні спадщини оцінка спадкового майна не проводилася, то повідомлення про суттєву зміну у майновому стані субєктом декларування не подається.

Як вбачається з формулювання обвинувачення даного адміністративного правопорушення повязаного з корупцією ОСОБА_2 ставиться в вину наступне формулювання - отримання доходу у вигляді автомобіля «Honda CR-V», 2004 року випуску, вартістю 209 453 грн.

Разом з тим, зважаючи на вищевказані визначення дій, що складають обєктивну сторону вказаного адміністративного правопорушення, вбачається, що отримання доходу у вигляді автомобіля є некоректним та незрозумілим.

Крім того, судом встановлено, що ОСОБА_2 з 2004 по 2016 роки перебував в зареєстрованому шлюбі з ОСОБА_5 За період перебування в шлюбі 26 жовтня 2011 року ними було придбано автомобіль «Honda CR-V», 2004 року випуску, а отже вказаний автомобіль перебував у їх спільній сумісній власності. При цьому, будучи субєктом декларування майна, доходів, витрат та зобовязань фінансового характеру ОСОБА_2 в деклараціях за 2014, 2015 роки вказане придбане в 2011 році майно зазначено. Рішенням Камянець Подільського міськрайонного суду від 15 березня 2017 року спільне майно між колишнім подружжям ОСОБА_2 та ОСОБА_5 було поділено і відповідно ОСОБА_2 було виділено із загальної маси належного йому і його дружині майна автомобіль «Honda CR-V», 2004 року випуску, який він 15 серпня 2017 року зареєстрував на своє імя.

Відповідно до ч. 1 ст. 368 ЦК спільною сумісною власністю є спільна власність двох чи більше осіб, у яких завідомо не визначені частки кожної з них. Отже, праву спільної сумісної власності притаманні такі риси як множинність її суб'єктів (співвласників) та єдність її об'єкта. Тому єдиною вирішальною ознакою виділення сумісної власності як різновиду права спільної власності є факт відсутності існування в ньому ідеальних часток кожного із співвласників, які б давали можливість виявити обсяг їх прав за наявності бажання одержати конкретну частину у спільному майні та розпорядитися нею

Як відомо, зміст права власності становлять належні власникові права володіння, користування та розпорядження своїм майном, які він здійснює на власний розсуд (статті 317, 319 ЦК). Ці принципові положення щодо змісту права власності як речового права, здійснюваного власником відповідно до закону за своєю волею і незалежно від волі інших осіб, мають поширюватися і на право спільної власності, в тому числі спільної сумісної власності.

У відповідності до вимог Сімейного кодексу України (ст.60) майно, набуте подружжям за час шлюбу, належить дружині та чоловікові на праві спільної сумісної власності. Вважається, що кожна речей індивідуального користування, є обєктом права спільної сумісної власності. Таким чином, основним законним правовим режимом майна подружжя, як вже зазначалося, є правовий режим спільної сумісної власності. Для визнання речей, набутих за час шлюбу, об'єктами спільної сумісної власності подружжя не має значення, на ім'я кого з них оформлене це майно.

Відповідно до ст. 63 СК України дружина та чоловік мають рівні права на володіння, користування і розпорядження спільним сумісним майном, якщо інше не встановлено домовленістю між ними. Тобто в даній нормі визначено порядок здійснення подружжям усіх трьох правомочностей щодо їхнього сумісного майна.

Припинення спільної власності подружжя здійснюється, зокрема, шляхом її поділу між співвласниками. Поділ скасовує режим спільності на набуте подружжям майно і, як правило, є наслідком, припинення шлюбу.

Таким чином, з врахуванням вищевказаних норм цивільного та сімейного законодавства суд приходить до висновку, що автомобіль «Honda CR-V», був обєктом спільної сумісної власності ОСОБА_2 та ОСОБА_5, моментом його придбання є купівля його в 2011 році на підставі довідки-рахунку КІМ 666996, при цьому вже починаючи з вказаного моменту у ОСОБА_2, як і у ОСОБА_5 були однакові повноваження власників цього майна. В подальшому звязку із поділом спільного майна на підставі рішення суду відбулася зміна правового режиму власності, однак не відбулося набуття майна ОСОБА_2 в розумінні вимог статті 52 Закону України «Про запобігання корупції», оскільки це майно вже було у власності останнього, і яке він щорічно декларував.

Належних і допустимих доказів, які беззаперечно спростовують такі висновки суду прокурором не надано.

На підставці викладеного, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та обєктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, суд дійшов висновку, що прокурором не доведено наявність в діях ОСОБА_2 складу корупційного адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП, в звязку з чим, провадження в справі про адміністративне правопорушення щодо нього за ч.2 ст.172-6 КУпАП необхідно закрити на підставі п.1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись п.1 ч. 1 ст.247, п.3 ч.1 ст.284 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП, щодо ОСОБА_2 на підставі п.1 ст.247 КУпАП в звязку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

На постанову може бути подано апеляційну скаргу до Хмельницького апеляційного суду через Камянець-Подільський міськрайонний суд Хмельницької області протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя Кам'янець-Подільського міськрайонного суду Гладій Л.М