Справа № 755/7410/18 Провадження № 3/755/4011/18
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"17" жовтня 2018 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Катющенко В.П.

за участю:

секретарів судових засідань - Магльованої Н.І., Юдицького К.О.

прокурора відділу Генеральної прокуратури України - Біловар Р.Й.

захисника - адвоката - Чернявського Р.М.

особи, яка притягається до відповідальності - ОСОБА_5,

розглянувши у відкритому судовому засіданні, в залі суду, в приміщенні Дніпровського районного суду в м. Києва, матеріал, який надійшов від Національного агентства з питань запобігання корупції, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки Київської області, паспорт серії НОМЕР_1, виданий 11 квітня 1996 року Броварським РВ ГУ МВС України в Київській області, працюючої заступником керівника Київської місцевої прокуратури №4, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1,

за ч.2 ст. 1727 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №41-03/158 від 27 грудня 2017 року ОСОБА_5 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене частиною другою статті 1727 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а саме: перебуваючи на посаді заступника керівника Київської місцевої прокуратури №4, тобто будучи особою, уповноваженою на виконання функцій держави, на яку поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», у приміщенні Київської місцевої прокуратури №4 за адресою м. Київ, вул. М. Лебедева, 14а, 03.02.2017 вчинила дії щодо розгляду та підписання листа-відповіді на заяву ОСОБА_6 про можливе вчинення кримінального правопорушення окремими посадовими особами Київської місцевої прокуратури №4, в тому числі особисто ОСОБА_5, та прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів, що знайшло своє відображення у листі-відповіді Київської місцевої прокуратури №4 від 03.02.2017 № 37-1-0007915, в якому ОСОБА_5 повідомила ОСОБА_6 про відсутність правових підстав для реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань відомостей про зазначене кримінальне правопорушення, чим порушила встановлені пунктом 3 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» вимоги щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів.

В судовому засіданні ОСОБА_5 зазначила, що в її діях відсутні подія та склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 1727 КУпАП та просила справу закрити. Пояснила, що в листі ОСОБА_6 повідомляв про скоєння злочину з боку посадових осіб Київської місцевої прокуратури № 4 (без зазначення конкретних прізвищ та посад) та керівників органів досудового розслідування Дніпровського управління поліції ГУ НП у м. Києві, які проводять та контролюють досудове розслідування у кримінальному провадженні№0007915. Такими процесуальними керівниками у кримінальному провадженні №0007915, на момент подання заяви були: ОСОБА_7(старший групи прокурорів), ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10 Щодо другого абзацу цього листа, а саме «Вашого особистого втручання в межах ст.36 КПК України по всіх викладених у додатку №1 фактах злочинів» зазначила наступне. Дане доповнення до заяви датоване 04.01.2016, тобто раніше, ніж заява ОСОБА_6 про вчинення злочину від 31.03.2016. Більше того, доповнення було подано в копії, не містило жодних відомостей про вчинення злочину, та до того ж адресоване слідчому Дніпровського УП ГУНП України в м. Києві по кримінальному провадженні №0007915. Цей додаток, а саме його оригінал, вже був на розгляді у слідчого ОСОБА_12 (підтверджується штампом вхідної кореспонденції Дніпровського УП ГУНП України в м. Києві), яким ОСОБА_6 надано відповідь по суті. Ураховуючи викладене, Київською місцевою прокуратурою № 4 та нею особисто Доповнення до заяви не вирішувалось по суті. Його направлено до СВ Дніпровського УП ГУ НП в м. Києві для приєднання до матеріалів вже наявного кримінального провадження № 0007915. Розгляд листа, що надійшов 25.01.2017 за № вх.250/484 доручено прокурору прокуратури КМП №4 ОСОБА_9, яким 03.02.2017 підготовлено проект відповіді у тому числі про відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР, який нею, ОСОБА_5, підписаний, як заступником керівника КМП №4. Ураховуючи викладене, не вивчаючи та не враховуючи змісту додатку до нього, з наведених вище причин, при тому, що саме звернення не містило тих достатніх даних, які необхідні для внесення в ЄРДР, і стосувалось допущених порушень під час досудового розслідування іншого кримінального провадження, нею підписано підготовлену прокурором прокуратури КМП №4 ОСОБА_9, який розглядав вказане звернення, відповідь заявнику про відсутність підстав для внесення відомостей до ЄРДР. Той факт, що слідчий суддя Дніпровського районного суду Сазонова М.Г. винесла ухвалу, якою зобов'язала внести відомості до ЄРДР, не свідчить про наявність будь-якого конфлікту інтересів, оскільки суддя оцінювала докази за своїм внутрішнім переконанням. Більш того, відповідно до постанови про закриття кримінального провадження від 31 травня 2017 року слідчим в особливо важливих справах третього слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури міста Києва, кримінальне провадження відомості про яке внесене до ЄРДР закрито, у зв'язку із відсутністю в діях працівників Київської місцевої прокуратури №4 та Дніпровського УП ГУНП у м. Києві складу кримінального правопорушення. Відповідно до абзацу 12 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» та п. 2 примітки до ст. 1727 КУпАП, реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень. Наголосила, що в її діях відсутні суб'єктивна сторона та об'єкт складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-7 КУпАП через їх відсутність та неможливість НАЗК здобути такі докази.

Під час судового розгляду справи, після пояснень особи яка притягується до адміністративної відповідальності, а також дослідження документів якими обґрунтований протокол про адміністративне правопорушення, документів, наданих особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, прокурор Біловар Р.Й. подав до суду висновок, відповідно до якого вважав, що провадження у справі підлягає закриттю на підставі п.1, 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП. Зокрема, висновок обґрунтовував тим, що ОСОБА_5, надаючи відповідь від 03.02.2017 року № 37-1-0007915 підписала вказаний лист, а у подальшому ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 01.03.2017 у справі № 755/2966/17, скарга ОСОБА_6 на бездіяльність заступника керівника Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_5 була задоволена та зобов'язано компетентних посадових осіб Київської місцевої прокуратури №4 внести відомості до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення на підставі заяви ОСОБА_6 від 16.01.2017 у відповідності до ст.214 КПК України, не може свідчити про наявність у неї реального конфлікту інтересів, оскільки відсутня обов'язкова складова реального конфлікту інтересів - реальний вплив суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об'єктивність або неупередженість рішення. Такий висновок суду також підтверджується постановою про закриття кримінального провадження від 31.05.2017, згідно якої слідчим в особливо важливих справах третього слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури міста Києва, кримінальне провадження відомості про яке внесене до ЄРДР №0000045 закрито у зв'язку із відсутністю в діях працівників Київської місцевої прокуратури № 4 та Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві складу кримінального правопорушення і ніким не оскаржена. Вважає, що зібрані докази щодо дій ОСОБА_5 під час розгляду звернення ОСОБА_6 були вчинені у відповідності до способу та порядку визначеному законодавством України, та не можуть свідчити про прийняття нею рішення та вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів, так як такі умови були відсутні

Вислухавши учасників судового розгляду, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення та оцінивши наявні у справі докази, приходжу до наступного.

Частиною 2 статті 1727 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

ОСОБА_5 обіймає посаду заступника керівника Київської місцевої прокуратури №4 з грудня 2015 року та є суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язані з корупцією, відповідно до підпункту «е» пункту 1 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції».

Також цим законом встановлені вимоги до визначених суб'єктів: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів (ч.1 ст.28 Закону).

Судом встановлено, що на розгляд до Київської місцевої прокуратури № 4 надійшла заява ОСОБА_6 від 16.01.2017 про можливе вчинення кримінального правопорушення (вх. від 25.01.2017 № 250/484), наступного змісту:

«У зв'язку зі скоєнням злочинів, які мають ознаки злочину за статтями КК України з боку посадових осіб Київської місцевої прокуратури №4, слідчих та керівників органів досудового Дніпровського управління поліції ГУ НП у м. Києві, які проводять та контролюють досудове розслідування у кримінальному провадженні № 0007915 по моєї заяві від 31.03.16р. про вчинення дій з боку ОСББ «Миропільська 39», що містять ознаки злочину, передбаченого ст.364-1 КК України, а також суддею Дніпровського районного у м. Києві, прошу:

Вашого особистого втручання в межах ст. 36 КПК України по всіх викладених у додатку №1 фактах злочинів.

Про прийняте рішення та наслідки його виконання прошу проінформувати мене письмово.

Додаток №1. Доповнення до заяви про злочин від 31.03.2016 року, яка на підставі ухвали Апеляційного суду міста Києва від 20 квітня 2016 року, справа №11-сс/796/1340/2016 внесена 07.06.2016 року слідчим Дніпровського УП ГУНП України в м. Києві до ЄРДР за №0007915 за ст. 364-1 КК України, вх.П-35 від 04.01.2017 року на адресу Дніпровського управління поліції ГУ НП у м. Києві на 1 арк.».

Зі змісту вказаного Додатку №1 - Доповнення до заяви про злочин від 31.03.2016 року, яка на підставі ухвали Апеляційного суду міста Києва від 20 квітня 2016 року, справа №11-сс/796/1340/2016 внесена 07.06.2016 року слідчим Дніпровського УП ГУНП України в м. Києві до ЄРДР за №0007915 за ст. 364-1 КК України, вбачається, що на думку ОСОБА_6 слідчі Дніпровського УПГУНП у м. Києві ОСОБА_11, ОСОБА_12, начальник Дніпровського УПГУНП України в м. Києві ОСОБА_13, перший заступник Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_14, заступник керівника Київської місцевої прокуратури № 4 ОСОБА_5 та суддя Дніпровського районного суду у м. Києві ОСОБА_15 - скоїли злочини.

Вказана копія доповнення датована 04 січня 2016 року, проте містить штамп вхідної кореспонденції Дніпровського УП ГУНП України в м. Києві від 04 січня 2017 року №П-35.

Реєстраційна картка до вхідного документу від 25.01.2017 №484 містить резолюції прокурора: «ОСОБА_5 для організації розгляду». В подальшому, заступником керівника Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_5 вказаний документ було розписано на прокурора Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_9

Зі змісту листа Київської місцевої прокуратури №4 від 03.02.2017 № 37-1-0007915 вбачається, що Київською місцевою прокуратурою №4 звернення ОСОБА_6 від 25.01.2017 року щодо можливого вчинення кримінального правопорушення розглянуто та, з урахуванням викладеного у заяві від 25.01.2017 року, не наведено конкретних фактичних обставин, які могли б свідчити про реальність події кримінального правопорушення, а тому на даний час відсутні правові підстави, передбачені ст. 214 КПК України, для реєстрації в Єдиному реєстрі досудових розслідувань відомостей про кримінальне правопорушення.

Також в листі зазначено, що копія доповнення до заяви про злочин направлена до СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві для долучення до матеріалів кримінального провадження, а також роз'яснено право оскаржити вказане рішення до суду в порядку ст. ст. 303-307 КПК України.

Ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва Сазонової М.Г. від 01 березня 2017 року у справі № 755/2966/17 (провадження №1-кс/755/968/17), скарга ОСОБА_6 на бездіяльність заступника керівника Київської місцевої прокуратури №4 ОСОБА_5, яка полягає у нездійсненні процесуальних дій, а саме у невнесенні до ЄРДР відомостей після отримання заяви про вчинення кримінального правопорушення - задоволена. Зобов'язано компетентних посадових осіб Київської місцевої прокуратури №4 внести відомості до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення на підставі заяви ОСОБА_6 від 16 січня 2017 року у відповідності до ст. 214 КПК України.

Порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів тягне за собою адміністративну відповідальність, передбачену ст. 1727 КУпАП.

При цьому, відповідно до диспозиції ч. 2 ст. 1727 КУпАП відповідальність за цією частиною статті настає за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Частина 1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» дає визначення поняттям: «реальний конфлікт інтересів», «потенційний конфлікт інтересів» та «приватний інтерес».

Реальний конфлікт інтересів ? суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Потенційний конфлікт інтересів ? наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об'єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Приватний інтерес ? будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв'язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Отже, виходячи із законодавчого визначення поняття реального конфлікту інтересів, в тому числі і підстав, якими він може бути зумовлений, суддя приходить до висновку, що реального конфлікту інтересу у ОСОБА_5 щодо розгляду та підписання листа - відповіді на заяву ОСОБА_6, а також щодо прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів, - не вбачається.

Крім того, в протоколі про адміністративне правопорушення взагалі не вказано в чому полягає приватний інтерес ОСОБА_5, як і в чому знаходить свій прояв суперечність такого приватного інтересу та інкриміновані дії.

Аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч. 1 ст. 1 Закону, дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об'єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об'єктивний вираз, а також часовий взаємозв'язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.

Отже, для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що, по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об'єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

При цьому судом встановлено, що ОСОБА_5 доповнення до заяви про злочин від 31.03.2016 року, що були додатком до заяви ОСОБА_6 від 16.01.2017 року (вх. від 25.01.2017 № 250/484), в якому ОСОБА_6 повідомляв про вчинення злочинів рядом посадових осіб із зазначенням їх прізвищ, та в тому числі й ОСОБА_5 - не розглядала та рішення з цього приводу не приймала, оскільки вказане доповнення було подано в копії, як додаток, та адресоване Дніпровському УП ГУНП України в м. Києві.

Так, на цій копії доповнення від 04 січня 2016 року, вже містився штамп вхідної кореспонденції Дніпровського УП ГУНП України в м. Києві від 04 січня 2017 року №П-35, а вказане доповнення було направлено до СВ Дніпровського УП ГУ НП у м. Києві для долучення до матеріалів кримінального провадження, якому воно й було адресоване самим скаржником.

У самому зверненні ОСОБА_6 від 16.01.2017 року щодо можливого вчинення кримінального правопорушення з боку посадових осіб Київської місцевої прокуратури №4 та керівників органів досудового розслідування Дніпровського управління поліції ГУ НП у м. Києві, конкретні прізвища та посади не зазначались.

Та обставина, що ОСОБА_5, підписала лист від 03.02.2017 року № 37-1-0007915, а також те, що ухвалою слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 01 березня 2017 року зобов'язано компетентних посадових осіб Київської місцевої прокуратури №4 внести відомості до ЄРДР про вчинення кримінального правопорушення на підставі заяви ОСОБА_6 від 16 січня 2017 року у відповідності до ст. 214 КПК України, не може свідчити про наявність у ОСОБА_5 реального конфлікту інтересів, оскільки відсутня обов'язкова складова такого конфлікту - реальний вплив суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об'єктивність або неупередженість рішення.

Такий висновок суду також підтверджується постановою про закриття кримінального провадження від 31 травня 2017 року, згідно якої слідчим в особливо важливих справах третього слідчого відділу управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури міста Києва, кримінальне провадження відомості про яке внесене до ЄРДР №0000045 закрито у зв'язку із відсутністю в діях працівників Київської місцевої прокуратури №4 та Дніпровського УП ГУНП у м. Києві складу кримінального правопорушення. Підставою для внесення відомостей до ЄРДР стала саме ухвала слідчого судді Дніпровського районного суду м. Києва від 01.03.2017 у справі № 755/2966/17 (провадження №1-кс/755/968/17).

Більш того, така процедура оскарження в порядку ст. ст. 303-307 КПК України була роз'яснена ОСОБА_6 у листі - від 03.02.2017 року № 37-1-0007915 саме ОСОБА_5.

Такий висновок суду також узгоджується з позицією, викладеною в постанові Дніпровського районного суду міста Києва від 20 лютого 2018 року, якою закрито провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 1727 Кодексу України про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_5 у зв'язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Аналізуючи вищевикладені доводи в їх сукупності, приходжу до висновку про відсутність в діях ОСОБА_5 складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною другою статті 1727 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

За правилами п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За вказаних обставин провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 1727 Кодексу України про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_5 слід закрити у зв'язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1727, 247, 251, 252, 283-285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 1727 Кодексу України про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_5 - закрити у зв'язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: