П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"01" листопада 2018 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Марфіна Н.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Управління патрульної поліції у місті Києві ДПП України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, проживаючого в АДРЕСА_1, посвідчення водія НОМЕР_1,

за ч. 1 ст. 130 КУпАП, -

у с т а н о в и л а :

02.07.2018 року до Дніпровського районного суду м. Києва надійшов протокол БД №096151 від 14.06.2018 року про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1, який складено за порушення вимог п. 2.9. (а) ПДР України, за що передбачена відповідальність ч. 1 ст. 130 КУпАП.

Постановою Дніпровського районного суду м. Києва від 10.09.2018 року справу про адміністративне правопорушення №755/10132/18 (3/755/5154/18) відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП повернуто до Управління патрульної поліції в м. Києві для дооформлення.

18.10.2018 року матеріали про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 надійшли до Дніпровського районного суду м. Києва після дооформлення.

Як вбачається із наданих суду дооформлених матеріалів адміністративної справи, начальник відділу адміністративної практики УПП у м. Києві ДПП НП України Коржук О.М. зазначає, що положеннями ст. 256 КУпАП не передбачено можливості внесення змін, доповнень або уточнень безпосередньо у тому ж самому бланку протоколу про адміністративне правопорушення або складання нового (додаткового) протоколу за те ж саме адміністративне правопорушення. У зв'язку з наведеним зазначена посадова особа вказує, що постанову суду виконано шляхом відібрання письмових пояснень (доповнень/уточнень) у інспектора патрульної служби, який складав відповідний протокол про адміністративне правопорушення. Посадова особа просить суд розглянути адміністративний протокол по суті.

До дооформлених матеріалів про адміністративне правопорушення також доданий рапорт рядового поліції Мерзлюк М.Г. зі змісту якого вбачається, що 13.06.2018-14.06.2018 року поліцейський ніс службу по охороні громадського порядку та нагляду за дорожнім рухом згідно дислокації на КП «Биківня». Близько 05 год. 10 хв. поліцейський зупинив автомобіль під керуванням ОСОБА_1 та помітив ознаки алкогольного сп'яніння у водія, а тому запропонував останньому пройти медичний огляд на стан сп'яніння, на що ОСОБА_1 погодився. Огляд на стан сп'яніння проводився за допомогою приладу «Драгер» в присутності двох свідків. Поліцейський вказує, що свідки зазначені у протоколі, в копії протоколу, а також зазначені у спеціальних бланках є однаковими. Крім того, п.п. 2.9. (а) ПДР України вказаний вірно, а правопорушення сталось за місцем зупинки по проспекту Броварському, 32. Також поліцейський зазначає, що при заповненні чеку «Драгер» можливо було зроблено механічну помилку, але, на думку поліцейського, це не є підставою для виправдування водія. Поліцейський вказує, що водій погодився зі своїм станом про що засвідчив у протоколі про адміністративне правопорушення, в присутності свідків водію була видана копія чеку приладу «Драгер» за що останній розписався в оригіналі чеку. Водія було відсторонено від керування автомобілем та передано автомобіль гр. ОСОБА_4, а до матеріалів про адміністративне правопорушення долучене відео з нагрудної камери АА00954. Поліцейський вважає, що матеріали відносно ОСОБА_5 складені правомірно, а тому просить суд притягнути водія ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

ОСОБА_1 в судове засідання не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином, причини неявки суду не повідомив.

Захисник ОСОБА_1 в судовому засіданні просить закрити провадження у справі посилаючись на відсутність складу адміністративного правопорушення з підстав, які були викладені в його клопотанні про направлення протоколу на дооформлення. Крім того, захисник пояснив суду, що із матеріалів справи вбачається, що свідки не були присутні при здійснені огляду на стан сп'яніння, а їх було запрошено вже пізніше. Також на запитання суду захисник зазначив, що вказане в протоколі твердження «згоден» скоріш за все здійснене водієм з приводу згоди на проходження медичного огляду, а не згоди із вчиненим правопорушенням, з огляду на те, що ОСОБА_1 є особою не обізнаною у законодавстві.

За змістом протоколу про адміністративне правопорушення серії БД №096151 від 14.06.2018 року, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянин України, 14.06.2018 року о 05 год. 09 хв. в м. Києві по проспекту Броварський керував автомобілем Чері, д.н.з. НОМЕР_2, в стані алкогольного сп'яніння. Огляд на стан сп'яніння зі згоди водія, у встановленому законом порядку проводився із застосуванням приладу «Драгер» в присутності двох свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_6 Водій порушив вимоги п.п. 2.9. (а) ПДР України, за що відповідальність передбачена ч. 1 ст. 130 КУпАП. До протоколу додаються: пояснення свідків, чек «Драгер», нагрудна камера АА00954 відео, П/ВВАЕ №131845, розписка за авто. У графі протоколу «Пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, по суті порушення» зазначено «Згоден».

Як вбачається зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення, він складений щодо подій, які відбулись 14.06.2018 року.

Відповідно до ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: 7) закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Згідно ч. 2 ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частинах третій і четвертій цієї статті.

На момент розгляду справи, зазначені вище строки накладення адміністративного стягнення спливли, однак суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення з підстав, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

За змістом ч. 1 ст. 130 КУпАП, керування транспортними засобами особами в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп'яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, а також передача керування транспортним засобом особі, яка перебуває в стані такого сп'яніння чи під впливом таких лікарських препаратів, а так само відмова особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп'яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, - тягнуть за собою накладення штрафу на водіїв у розмірі шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з позбавленням права керування транспортними засобами на строк один рік і на інших осіб - накладення штрафу в розмірі шестисот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Як вбачається з матеріалів справи, постанова суду від 10.09.2018 року про повернення матеріалів про адміністративне правопорушення на дооформлення ґрунтувалась на запереченнях захисника ОСОБА_1, які суд визнав достатніми для повернення матеріалів на дооформлення.

Так, у своєму клопотанні захисник, зокрема, зазначив, що: огляд на стан сп'яніння був проведений за допомогою приладу Alcotest 6820 ARJL-0258, який не внесений до переліку технічних засобів, що використовуються в підрозділах МВС для виявлення та фіксування порушень ПДР; чек до приладу «Драгер» не містить номеру протоколу, повного ПІБ особи, яка тестується, дати народження особи та підпису інспектора/лікаря; другий примірник протоколу не підписаний ОСОБА_1 та свідками, і не вказані адреси свідків; в протоколі здійснене виправлення пункту ПДР України; в протоколі не вказане точне місце вчинення правопорушення; у протоколі зазначено, що до нього додано «нагрудну камеру», однак такий доказ в матеріалах відсутній; протокол не містить даних про те, що водія відсторонено від керування транспортним засобом.

У своєму клопотанні захисник зазначав, що працівниками поліції не дотримано порядку складання протоколу та проведення огляду на стан сп'яніння, що ставить під сумнів достовірність даних вказаних у протоколі. На думку захисника, протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього документи не відповідають вимогам закону, а тому не можуть вважатись належними й допустимими доказами у справі.

За змістом ст.ст. 248, 249 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається відкрито. Розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мови та інших обставин.

Відповідно до ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до положень ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі або в режимі фотозйомки (відеозапису), які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху та паркування транспортних засобів, актом огляду та тимчасового затримання транспортного засобу, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Згідно п. 2.9. (а) ПДР України, водієві забороняється керувати транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп'яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

За змістом положень ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

Суд погоджується з твердженнями сторони захисту щодо неналежного оформлення протоколу в частині зазначення місця вчинення адміністративного правопорушення, що в свою чергу має вплив на визначення наявності складу адміністративного правопорушення.

Об'єктивну сторону адміністративного правопорушення характеризують ознаки, які визначають акт зовнішньої поведінки правопорушника. До них належать діяння (дія чи бездіяльність), їх шкідливі наслідки, причинний зв'язок між діяннями і наслідками, місце, час, обстановка, спосіб, знаряддя та засоби вчинення проступку.

У своєму рапорті, який поліцейський склав при здійсненні дооформлення матеріалів, останній вказав, що правопорушення відбулось в м. Києві по проспекту Бороварському, 32, однак у відповідності до положень ст. 251 КУпАП, такий рапорт не є доказом вчинення адміністративного правопорушення.

Відповідно до Наказу МВС України №33 від 01.03.2010 року «Про затвердження Переліку технічних засобів, що використовуються в підрозділах Державтоінспекції МВС для виявлення та фіксування порушень правил дорожнього руху», який до теперішнього часу є чинним, спеціальні технічні засоби для проведення огляду водіїв транспортних засобів з метою виявлення стану алкогольного сп'яніння: газоаналізатор "AlcoQuant 6020"; газоаналізатор "Alcotest 6510"; газоаналізатор "Alcotest 6810"; газоаналізатор "Alcotest 7410 Plus com"; прилад спеціалізований визначення концентрації парів етанолу в повітрі, що видихається, "Алконт 01".

При цьому, з матеріалів справи вбачається, що поліцейським при проведенні огляду на стан сп'яніння водія ОСОБА_1 використаний газоаналізатор Alcotest 6820, який вказаним Наказом МВС України не передбачений як дозволений до використання для виявлення та фіксування порушень правил дорожнього руху.

Вказане свідчить про неналежність і недопустимість результатів вимірювання наявності стану сп'яніння водія ОСОБА_1 При цьому, слід зазначити, що на стадії дооформлення матеріалів про притягнення особи до адміністративної відповідальності, з цього приводу уповноваженими особами жодних дій вчинено не було і жодних пояснень суду не надано.

Не дивлячись на те, що судом встановлено недопустимість застосування газоаналізатору Alcotest 6820 при фіксуванні порушень правил дорожнього руху, суд також звертає увагу на неналежне оформлення акту огляду на стан алкогольного сп'яніння з використанням спеціальних технічних засобів, який в даному випадку здійснений у вигляді чеку.

Так, відповідний чек не містить: серії та номеру протоколу до якого він додається, повного ПІБ особи, яку було оглянуто на стан сп'яніння; дати народження особи, що оглядається на стан сп'яніння та підпису інспектора/лікаря, який провів огляд.

Крім того, за змістом ч. 2 ст. 266 КУпАП, огляд водія (судноводія) на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп'яніння або щодо перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують його увагу та швидкість реакції, проводиться з використанням спеціальних технічних засобів поліцейським у присутності двох свідків.

Згідно п. 6 розділу ІІ Інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп'яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, затвердженої спільним наказом МВС України та МОЗ України від 09.11.2015 № 1452/735, огляд на стан сп'яніння на місці зупинки транспортного засобу проводиться в присутності двох свідків.

При цьому, з матеріалів справи вбачається, що огляд ОСОБА_1 на стан сп'яніння був здійснений о 05 год. 09 хв., про що зазначено у чеку до приладу вимірювання стану сп'яніння. Поряд з цим, зі змісту пояснень свідків вбачається, що вони були запрошені в якості свідків при складанні протоколу про адміністративне правопорушення о 05 год. 20 хв.

За таких обставин суд приходить до висновку, що в порушення вимог чинного законодавства України, що огляд на стан сп'яніння відбувся за відсутності свідків, а в подальшому свідки лише зафіксували та підтвердили дані вимірювального приладу.

За змістом ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Враховуючи встановлені судом обставини справи, оцінивши надані суду докази, суд приходить до висновку про недоведеність вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, що зумовлює закриття провадження у справі з підстав, передбачених п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

За змістом п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: 1) відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 7, 9, 130, 245, 247, 248, 249, 251, 252, 279, 280, 283, 284, 285, 287, 294, КУпАП, -

п о с т а н о в и л а :

Провадження в справі про адміністративні правопорушення щодо притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, за ч. 1 ст. 130 КУпАП - закрити.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подання апеляційної скарги до Київського апеляційного суду через Дніпровський районний суд м. Києва.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Суддя -