Справа № 364/1271/18
Провадження № 3/364/281/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.10.2018 р. суддя Володарського районного суду Київської області Макаренко Л.А., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов 23.10.2018 р. від Управління Державного агентства рибного господарства у м. Києві та Київській області (далі Київський рибоохоронний патруль) зі складеним згідно з вимогами статей 255, 256 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП) протоколом про адміністративне правопорушення від 13.03.2018 р. № 005017, стосовно притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, працюючого охоронцем на ставу ПП «Пролісок»,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 85 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1 02.10.2018 р. близько 14:40 год. на р. Молочна в с. Лобачів Володарського району Київської області, перебуваючи на металевому човні, проводив вилов риби за допомогою сітки з жилки 1 шт., при цьому виловив рибу: товстолоб 3 шт. загальною вагою 14 кг., чим порушив вимоги статті 63 Закону України «Про тваринний світ», пункту 3.15 Правил любительського та спортивного рибальства риби, затверджених Наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 р. № 19 та зареєстрованих у Міністерстві юстиції України 28.04.1999 р. за № 269/3562 (далі Правила рибальства), та вчинив правопорушення, передбачене частиною четвертою статті 85 КУпАП, завдавши збиток рибному господарству.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину визнав, ствердив обставини, викладені в зазначеному протоколі, але заперечив, що човен належить йому.

Прокурор, залучений до справи з огляду на рішення Європейського суду з прав людини від 20.09.2016 р. у справі «Карелін проти Росії» щодо визнання порушення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод в частині неупередженості суду через відсутність сторони звинувачення у справі про адміністративне правопорушення, не зявився.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши відомості, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення і доданих до нього матеріалах, суд, оцінивши наявні в справі докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, вирішуючи справу, виходить з такого.

Статями 25, 27 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що на території України може здійснюватися промислове, любительське та спортивне рибальство. У порядку загального використання обєктів тваринного світу громадянам дозволяється безоплатне любительське і спортивне рибальство для особистого споживання (без права реалізації) у визначених відповідно до законодавства водних обєктах загального користування у межах встановлених законодавством обсягів безоплатного вилову і за умови додержання встановлених правил рибальства і водокористування. Статтею 34 цього Закону на користувачів обєктів тваринного світу покладено, зокрема, обовязок додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання обєктів тваринного світу. При цьому статтею 521 цього Закону заборонено для добування обєктів тваринного світу виготовлення, збут, застосування, зберігання отруйних принад, колючих, давлячих та капканоподібних знарядь лову, електроловильних систем (електровудок), електрогону, петель, самоловів, самострілів, вибухових речовин, пташиного клею та монониткових (волосінних) сіток (крім тих, що призначені для промислового лову), а також інших засобів, заборонених законом. Аналогічні вимоги закріплено пунктом 3.15 Правил рибальства. Порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою, зокрема, адміністративну відповідальність відповідно до закону (стаття 63 Закону України «Про тваринний світ»).

Диспозицією частини четвертої статті 85 КУпАП передбачено притягнення винних осіб до адміністративної відповідальності за грубе порушення правил рибальства (рибальство, зокрема, із застосуванням заборонених знарядь лову).

Окрім наданих ОСОБА_1 суду пояснень його винність у вчиненні зазначеного адміністративного правопорушення підтверджується також наявними матеріалами справи, доданими до протоколу про адміністративне правопорушення, а саме: обставинами, викладеними у цьому протоколі; описом-оцінкою вилучених у ОСОБА_1 металевого човна, риби «товстолоб» загальною вагою 14 кг., та сітки з жилки; розпискою про передачу йому на відповідальне зберігання металевого човна та свіжої риби «товстолоб» від 02.10.2018 р.; розрахунком матеріальної шкоди на суму 765 грн.; актом огляду водних біоресурсів вилучених відповідно до даного протоколу; планом-схемою місця вчинення правопорушення; приймальним актом від 08.10.2018 р. № 1079 про прийняття на склад Київського рибоохоронного патруля сітки з жилки (L 70 м, H 1,5 м, A 85 мм) 1 шт.

У звязку з наведеним суд кваліфікує дії ОСОБА_1 за частиною четвертою статті 85 КУпАП як грубе порушення правил рибальства.

Відповідно до пункту 1 частини першої статті 34 КУпАП обставиною, що помякшує відповідальність за адміністративне правопорушення, суд визнає щире розкаяння винного. Обставин, що обтяжують відповідальність за адміністративне правопорушення, передбачених статтями 35 КУпАП, судом не встановлено.

Водночас, за вимогами статей 29, 265 КУпАП речі і документи, що є знаряддям або безпосереднім обєктом правопорушення, виявлені під час затримання, особистого огляду або огляду речей, вилучаються визначеними законом посадовими особами; предмет, який став знаряддям вчинення або безпосереднім обєктом адміністративного правопорушення, полягає примусовій безоплатній передачі цього предмета у власність держави за рішенням суду.

Вирішуючи питання щодо конфіскації металевого човна, вилученого у ОСОБА_1 та переданого йому на відповідальне зберігання, суд не вбачає можливим застосування такого стягнення, оскільки відповідно до вимог частини першої статті 29 КУпАП конфісковано може бути лише предмет, який є у приватній власності порушника, якщо інше не передбачено законами України. З пояснень ОСОБА_1 вбачається, що вилучений човен не є його приватною власністю, доказів протилежного протокол про адміністративне правопорушення не містить. Тому вказаний човен має бути повернений власникові.

Водночас вилучені обєкти тваринного світу слід залишити в правопорушника через їх швидке псування.

Крім того, відповідно до статті 35 Закону України «Про тваринний світ» пункту 6.2 Правил рибальства шкода, заподіяна незаконним (з порушенням Правил рибальства) виловом, добуванням або знищенням цінних видів риб, водних безхребетних і водних рослин у рибогосподарських водоймах, відшкодовується порушниками відповідно до затверджених Кабінетом Міністрів України такс.

Зважаючи на затверджені постановою Кабінету Міністрів України від 21.11.2011 р. № 1209 такси, Київським рибоохоронним патрулем правильно визначено розмір завданої ОСОБА_2 шкоди, що загалом складає 765,00 грн.

Водночас, вирішуючи питання щодо відшкодування майнової шкоди, завданої рибному господарству України, суд виходить з того, що відшкодуванню підлягає майнова шкода, заподіяна громадянинові, підприємству, установі або організації (частина перша статті 40 КУпАП), та відсутності в надісланому до суду адміністративному матеріалі реквізитів рахунку відповідного підприємства, установи або організації, на якій слід перерахувати стягнуті під час виконання постанови суду в цій частині кошти як відшкодування завданої шкоди. Відтак, це питання може бути вирішено в порядку цивільного судочинства із зазначенням способу виконання рішення суду (частина третя статті 40 КУпАП).

Частиною другою статтею 251 КУпАП обовязок щодо збирання доказів покладено на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Зважаючи на усе наведене та враховуючи особу правопорушника, його молодий вік і майновий стан, відсутність обтяжуючих та наявність однієї помякшуючої відповідальність обставини, беручи до уваги, що він вперше притягається до адміністративної відповідальності за статтею 85 КУпАП, суд дійшов до висновку, що правопорушення є незначним і не становить великої суспільної небезпеки, оскільки не завдало і не могло завдати значної шкоди громадським або державним інтересам.

За таких обставин суд дійшов висновку про малозначність вчиненого ОСОБА_1 адміністративного правопорушення та вважає за можливе звільнити його від адміністративної відповідальності на підставі статті 22 КУпАП, обмежившись усним зауваженням.

Керуючись статтею 22, частиною четвертою статті 85 КУпАП та статтями 33-35, 221, 245, 251, 252, 276, 277, 280, 283-285, 294 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною четвертою статті 85 КУпАП.

Провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, за частиною четвертою статті 85 КУпАП закрити, обмежившись усним зауваженням.

Вилучені у ОСОБА_1 згідно з протоколом про адміністративне правопорушення від 02.10.2018 р № 006583:

сітку з жилки (L 70 м, H 1,5 м, A 85 мм) 1 шт., що знаходиться на складі Управління Державного агентства рибного господарства в м. Києві та Київської області, звернути у дохід держави;

металевий човен 1 шт., переданий йому на відповідальне зберігання, повернути власникові;

водні живі ресурси, передані на відповідальне зберігання правопорушнику, залишити ОСОБА_1 через їх швидке псування.

Копію цієї постанови суду направити до Управління Державного агентства рибного господарства в м. Києві та Київській області до відома та виконання.

Постанова суду може бути оскаржена в апеляційному порядку до Київського апеляційного суду через Володарський районний суд Київської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення десятиденного строку, встановленого для її оскарження.

Суддя Л.А. Макаренко

Постанова набрала законної сили з "_____" __________20__ року.

Строк предявлення постанови до виконання три місяці.