Справа № 525/1143/18
Провадження №3/525/329/2018

П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20.09.2018 року сел. ОСОБА_1

Суддя Великобагачанського районного суду Полтавської області Хоролець В.В., при секретарі Пилипенко П.І., з участю начальника Великобагачанського відділу Миргородської місцевої прокуратури ОСОБА_2, особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_3, розглянувши матеріали, які надійшли з Департаменту захисту економіки Управління захисту економіки в Полтавській області про вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією за ч.1 ст.172-6 КУпАП відносно ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2 та жителя ІНФОРМАЦІЯ_3, пенсіонера, депутата Остап'ївської сільської ради Великобагачанського району Полтавської області, -

в с т а н о в и в :

Рішенням №1 першої сесії сьомого скликання Остап'ївської сільської ради Великобагачанського району Полтавської області від 30.10.2015 року «Про затвердження результатів виборів депутатів сільської ради та сільського голови 25 жовтня 2015 року», було визнано повноваження депутата ОСОБА_3.

Відповідно до ст.2 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» депутат сільської. селищної, міської, районної у місті, районної, обласної ради є представником територіальної громади села, селища, міста чи їх громад, який відповідно до Конституції України і закону про місцеві вибори обирається на основі загального, рівного, прямого виборчого права шляхом таємного голосування на строк, встановлений Конституцією України. Також, згідно зі ст.8 вищевказаного Закону депутат місцевої ради є представником інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу та член ради, здійснюючи депутатські повноваження та повинен дотримуватись таких правил депутатської етики, а саме не використовувати депутатський мандат в особистих інтересах, керуватись у своїй діяльності загальновизнаними принципами порядності, чесності і гідності.

Згідно підпункту «б» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції», субєктами, на яких поширюється дія цього Закону, є народні депутати України, депутати Верховної Ради АРК, депутати місцевих рад, сільські, селищні міські голови. Згідно примітки до ст.172-6 КУпАП, субєктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до ч.1 та ч.2 ст.45 Закону України «Про запобігання корупції» зобовязані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Отже, ОСОБА_3 є депутатом місцевої ради, на якого поширюється дія Закону та є субєктом відповідальності за вчинення правопорушень, повязаних з корупцією, у тому числі обмеження та зобовязання, передбачені Законом.

Статтею 1 Закону встановлено, що субєкти декларування це особи, зазначені у п.1, підпункті «а» п.2 ч.1 ст.3 цього Закону, інші особи, які зобовязані подавати декларацію відповідно до цього Закону. Згідно вимог ч.1 ст.45 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у п.1, підпунктах «а», і «в» п.2, п.5 ч.1 ст.3 цього Закону, зобовязані щорічно до 01 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Відповідно до п.8, 9 розділу ІІ Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 року №3 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 року за №959/29089, після заповнення усіх необхідних полів форми документа субєкт декларування підписує документ накладенням на нього власного ЕЦП. Перед підписанням документа субєкт декларування підтверджує ознайомлення з попередженням про настання відповідальності за подання недостовірних відомостей шляхом проставлення відповідної відмітки в документі. Кожному поданому документу Реєстр автоматично надає унікальний ідентифікатор документа та накладає на нього електронну печатку Реєстру, що унеможливлює внесення несанкціонованих змін до поданого документа (забезпечує цілісність документа). Подання документа до Реєстру підтверджується шляхом надсилання повідомлення субєкту декларування на адресу його електронної пошти, вказану під час реєстрації в Реєстрі, та до персонального електронного кабінету субєкта декларування. Після отримання зазначеного повідомлення субєкт декларування повинен невідкладно, але не пізніше семи днів після дня отримання такого повідомлення, перевірити зміст поданого ним документа та у разі виявлення неповних або недостовірних відомостей в ньому подати виправлений документ відповідно до цього Порядку.

Відповідно до п.5 ч.1 ст.12 Закону України «Про запобігання корупції» Національне агентство з питань запобігання корупції з метою виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань, що належать до його компетенції, обовязкові для виконання нормативно-правові акти; ч.5 ст.12 Закону України «Про запобігання корупції» нормативно-правові акти Національного агентства підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів. Нормативно-правові акти Національного агентства після включення до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів опубліковуються державною мовою в офіційних друкованих виданнях. Нормативно-правові акти Національного агентства, які пройшли державну реєстрацію, набирають чинності з дня офіційного опублікування, якщо інше не передбачено самими актами, але не раніше дня офіційного опублікування.

Згідно протоколу від 14.03.2018 року №22 двадцять другої сесії сьомого скликання Остапївської сільської ради Великобагачанського району Полтавської області, сільським головою ОСОБА_4 було доведено присутнім, серед яких був депутат ОСОБА_3 про подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Отже, ОСОБА_3 достовірно знав вимоги антикорупційного законодавства та інших нормативно-правових актів, в тому числі щодо фінансового контролю, а також усвідомлював про можливу кримінальну чи адміністративну відповідальність за неподання або несвоєчасне подання декларації за 2017 рік.

Однак, згідно інформації, яка розміщена на офіційному сайті Національного агентства з питань запобігання корупції ОСОБА_3 подано до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування щорічну декларацію за 2017 рік лише 26.04.2018 року (яка перебуває у відкритому публічному доступі на веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції), тобто несвоєчасно.

Згідно з листом Національного агентства з питань запобігання корупції від 02.03.2017 року №93-05/4886 дата публікації документів, вказана у публічній частині інформаційно-телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» співпадає з фактичною датою подання субєктами декларування документів до Реєстру. Згідно листа ДП «Українські спеціальні системи» №07-530 від 27.04.2018 року із 15.03.2018 по 27.04.2018 портал «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» функціонував у штатному режимі.

Відповідно до ч.1 ст.4 Закону України «Про запобігання корупції» Національне агентство з питань запобігання корупції є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Таким чином, ОСОБА_3, будучи депутатом Остапївської сільської ради Великобагачанського району Полтавської області сьомого скликання, відповідно до підпункту «б» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції», примітки до ст.172-6 КУпАП, являючись субєктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог ч.1 ст.45 вказаного Закону, Рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 №3 (зі змінами), умисно безвідповідально, поставився до виконання своїх обовязків як субєкт декларування та з часом, усвідомлюючи протиправність своєї бездіяльності, несвоєчасно, без поважних причин, тобто після встановленого періоду декларування (до 01.04.2018), а саме лише 26.04.2018 року подав на офіційний веб-сайт Національного агентства з питань запобігання корупції щорічну декларацію за 2017 рік особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, чим вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, передбачене ч.1 ст.172-6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_3 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП визнав повністю та суду пояснив, що він є пенсіонером та являється депутатом Остапївської сільської ради Великобагачанського району Полтавської області. Вказав, що йому відомо, що на нього поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції». Також зазначив, що він подавав декларації у 2017 році щорічну та уточнену, процедура та порядок подачі йому були відомі, про відповідальність за несвоєчасне подання декларації він знав. Декларацію за 2017 рік ним було подано лише 26.04.2018 року, оскільки він не розібрався в тонкощах та особливостях подання декларації в електронному вигляді. Вказав, що надалі буде більше уваги приділяти цьому питанню.

Суд, заслухавши пояснення особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_3, думку та міркування прокурора Дулича О.Д., дослідивши матеріали справи в їх сукупності, приходить до висновку, що ОСОБА_3, будучи депутатом Остапївської сільської ради Великобагачанського району Полтавської області, відповідно до підпункту «б» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції», примітки до ст.172-6 КУпАП, являючись субєктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог ч.1 ст.45 вказаного Закону, несвоєчасно, без поважних причин, тобто після встановленого терміну декларування (до 01.04.2018 року), а саме 26.04.2018 року подала на офіційний веб-сайт Національного агентства з питань запобігання корупції щорічну декларацію за 2017 рік особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, чим вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, передбачене ч.1 ст.172-6 КУпАП.

Вчинення зазначеного адміністративного правопорушення підтверджується наступними доказами, дослідженими в судовому засіданні:

- витягом з Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування на офіційному сайті НАЗК (а.с.а.с.13-21);

- щорічною декларацією за 2017 рік з Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (а.с.29-33);

- копією рішення №1 першої сесії сьомого скликання Остапївської сільської ради Великобагачанського району Полтавської області від 30.10.2015 року «Про затвердження результатів виборів депутатів сільської ради та сільського голови 25.10.2015 року (а.с.28);

- копією протоколу від 14.03.2018 року №22 двадцять другої сесії 7 скликання Остапївської сільської ради Великобагачанського району Полтавської області (а.с.а.с.38-41);

- поясненням ОСОБА_3 (а.с.а.с.10-11);

- витягом з електронної скриньки ОСОБА_3 (а.с.а.с.13-21);

- витягами сертифікатів електронного ключа (а.с.а.с.22-24);

- копією наказу ДЗЕ та положенням про структурні відокремлені підрозділи ДЗЕ НПУ (а.с.а.с.62-71;72-80);

- інформацією щодо роботи реєстру (а.с.61);

- матеріалами справи у їх сукупності (а.с.а.с.1-80).

Згідно ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Другим реченням цієї статті визначено засоби, якими встановлюються ці дані, що можуть бути доказами по справі.

За нормою ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Стаття 280 КУпАП визначає обставини, що підлягають зясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення.

Юридична відповідальність особи має індивідуальний характер (ч.2 ст.61 Конституції України).

Згідно ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосується з метою виховання особи, яка вчинили адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами (ст.23 КУпАП).

За загальними правилами ст.33 КУпАП, при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність.

Також, при прийнятті рішення щодо накладення адміністративного стягнення, суд також враховує і судову практику Європейського Суду з прав людини з приводу призначення відповідного стягнення. Так, у справі «Бакланов проти Росії» (рішення від 09 червня 2005 року), так і у справі «Фрізен проти Росії» (рішення від 24 березня 2005 року) Європейський суд з прав людини зазначив, що «досягнення справедливого балансу між загальними інтересами суспільства та вимогами захисту основоположних прав особи лише тоді стає значним, якщо встановлено, що під час відповідного втручання було дотримано принципу «законності» і воно не було свавільним». У справі «Ізмайлов проти Росії» (п.38 Рішення від 16 жовтня 2008 року) Європейський суд з прав людини вказав, що «для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення і не становити «особистий надмірний тягар для особи».

Обставин, що обтяжують відповідальність особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, судом не встановлено.

Обставинами, що пом'якшують відповідальність ОСОБА_3 суддя вважає щире розкаяння винного та вчинення правопорушення вперше.

Враховуючи викладене, з урахуванням суті та характеру вчиненого ОСОБА_3 адміністративного правопорушення, того, що він раніше до адміністративної відповідальності не притягувався, є пенсіонером, за місцем проживання характеризується виключно позитивно, те, що відсутні обставини, що обтяжують його відповідальність, наявність обставин, що помякшують його відповідальність, суддя вважає за необхідне застосувати відносно ОСОБА_3 вид стягнення виключно у виді мінімального штрафу, що сприятиме реалізації принципів, передбачених ст.23 КУпАП та не становитиме особистий надмірний тягар для особи в розумінні правових позицій Європейського Суду з прав людини.

Згідно ст.40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку покладено таке стягнення. Отже, відповідно до п. 5 ч.2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" з ОСОБА_3 підлягає стягненню судовий збір в сумі 352 грн. 40 коп.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.61 Конституції України, ст.ст.1,3,12,45 Закону України «Про запобігання корупції», ст.ст.46,50,59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», ст.ст.23,33,40-1,ч.1 ст.172-6,ст.ст.280,283,284,289,294 КУпАП, -

п о с т а н о в и в :

Визнати ОСОБА_3 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП та накласти стягнення у виді штрафу в розмірі п'ятдесяти неоподаткованих мінімумів доходів громадян (850 грн.) на користь держави.

Стягнути з ОСОБА_3 судовий збір в розмірі 352 грн. 40 коп. на користь держави.

Апеляційну скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови до апеляційного суду Полтавської області через Великобагачанський районний суд.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя В.В.Хоролець