Номер справи 623/2336/18
Номер провадження 3/623/450/2018
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 жовтня 2018 року суддя Ізюмського міськрайонного суду Харківської області Винниченко П.П., розглянувши матеріали, які надійшли від управління захисту економіки в Харківській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, суддя у відставці, зареєстрованого та проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, РНОКПП НОМЕР_1,

за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП,

в с т а н о в и в :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією № 302 від 21 липня 2018 року, складеного оперуповноваженим Управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України ОСОБА_2 відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, ОСОБА_1, будучи відповідно до ст. 1, ст. 45 та ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», суб'єктом декларування, примітки до статті 172-6 КУпАП суб'єктом правопорушення, в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону письмово не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме про отримання доходу у вигляді заробітної плати у сумі 92501, 24 грн., що перевищує поріг у 50 мінімальних прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на 1 січня 2016 року, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, відповідальність за яке передбачено ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

ОСОБА_1 у судове засіданні не з'явився, надав до суду заяву про розгляд справи без його участі, просив справу про адміністративне правопорушення відносно нього за ч. 2 ст. 176-2 КУпАП закрити за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Прокурор покладався на розсуд суду.

Відповідно до вимог КУпАП одним із завдань провадження у адміністративних справах цієї категорії є забезпечення судами своєчасного, всебічного, повного та обєктивного дослідження всіх обставин, передбачених ст.ст. 247 і 280КУпАП, звертаючи особливу увагу на з'ясування таких питань: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягується до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, передбаченого КУпАП; чи є особа винною у його вчиненні; чи належить вона до субєктів цього правопорушення; чи не містить правопорушення ознак злочину; чи не закінчилися на момент розгляду справи строки, передбачені ст.38 КУпАП; чи немає інших обставин, що виключають провадження у справі.

Суди мають також з'ясовувати мотив і характер вчиненого діяння, повноваження особи, яка його вчинила, наявність причинного звязку між діянням і виконанням особою повноважень, а також інші обставини, які мають значення для справи. Наявним у матеріалах справи доказам суд повинен дати належну оцінку.

При розгляді справ про адміністративні правопорушення, пов'язані з корупцією, суди зобовязані забезпечувати своєчасний та якісний їх розгляд, точне й неухильне застосування чинного законодавства.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи про адміністративне правопорушення, згідно рішення Вищої ради юстиції № 1544/0/15-16 від 21.07.2016 прийнято рішення «Про звільнення ОСОБА_3 з посади судді Ізюмського міькрайонного суду Харківської області у відставку». ОСОБА_1 відраховано зі штату Ізюмського міськрайонного суду Харківської області 26.09.2016 року на підставі наказу в.о. голови Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 26.09.2016 року № 02-03/87.

Відповідно до довідки, виданої ТУ ДСА у Харківській області наданої 30.08.2018 вих. № 04-48/2162/18 на запит суду, судді Ізюмського міськрайонного суду Харківської області Адамову І.М. в вересні 2016 року, нарахована заробітна плата, в т.ч. у натуральній формі 31212,32 грн. (а.с.66) Одноразово заробітної плати, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів ( 68900), нараховано не було.

В суді встановлено, що ОСОБА_1 після звільнення, 29.09.2016, подано щорічну декларацію за 2015 рік та декларацію перед звільненням.

Одноразового доходу в сумі 92501,24 грн. 26.09.2016 ОСОБА_1 не нараховувалось і він не отримував.

В протоколі про адміністративне правопорушення, пов»язане з корупцією від 21 липня 2018 року відносно ОСОБА_1 зазначено: « Відповідно до листа ГУ ДФС у Харківській області від 18.04.2018 № 3148/20/119/01-2018 та відомостей ЦБД ДРФО ДФС України судді Адамову Ігорю Миколайовичу 26.09.2016 року було нараховано та виплачено на картковий рахунок заробітну плату у сумі 92501,24 грн.». Однак при складенні протоколу не враховано, що в цьому ж листі зазначено, що податковий розрахунок подається окремо за кожний квартал ( податковий період) протягом 40 календарних днів, що настають за останнім календарним днем звітного кварталу. Окремий податковий розрахунок за місяць не подається. В відомостях з ЦБД ДРФО ДФС України про суми виплачених доходів зазначено, що ОСОБА_1 в період з 01.07.2016 по 31.12. 2017 року отримав дохід заробітна плата ТУДСА у Харківській області в сумі 92501, 24 грн. в 3 кварталі 2016 року, дата звільнення з роботи 26.09.2016.

Відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» (в редакції закону № 1022-VIII від 05.10.2016), що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства. Порядок інформування Національного агентства про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента, а також про суттєві зміни у майновому стані, визначаються Національним агентством.

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 118 від 02 лютого 2018 року затверджено зміни до Роз»яснення щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно заходів фінансового контролю, затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 11 серпня 2016 року N 3, відповідно до якого у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Відповідно до пункту 1 Правил заповнення форми повідомлення під суттєвою зміною в майновому стані субєкта декларування розуміється отримання ним одноразового доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня року, у якому подається повідомлення. Для кожного випадку отримання доходу або придбання майна подається окреме повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування.

Заробітна плата субєкта декларування вважається його доходом. Відповідно, якщо субєкт декларування отримав одноразовий дохід (у вигляді заробітної плати тощо) у розмірі, що перевищує 50 ПМ, встановлених для працездатних осіб на 1 січня року, коли такий дохід було отримано, то виникає обовязок повідомити про це Національне агентство шляхом подання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування.

Під поняттям "одноразовий дохід" слід розуміти отримання субєктом декларування доходу, що перевищує суму в розмірі 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, який нарахований та виплачений одним джерелом доходу, має певну ознаку доходу та визначену дату набуття права власності на такий дохід (дату отримання доходу). При цьому для обчислення суми, яка створює у субєкта декларування обовязок подати повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, необхідно брати нарахований розмір "одноразового доходу", оскільки відповідно до підпункту 168.1.1 пункту 168.1 статті 168 Податкового кодексу, податковий агент, який нараховує, виплачує або надає оподатковуваний дохід на користь платника податку, зобовязаний утримувати податок на доходи фізичних осіб.

Частиною 2 ст. 172-6 КУпАП передбачено відповідальність за адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, а саме неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Враховуючи вищевикладене, вислухавши пояснення ОСОБА_1, вивчивши матеріали адміністративної справи, суд вважає, що вина ОСОБА_1 у неповідомленні про суттєві зміни у майновому стані не доведена, через відсутність складу правопорушення, а саме відсутність об'єктивної сторони складу правопорушення, відтак провадження в справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у зв'язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Згідно п. 1 ч.1ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 172-6 ч.2, 245, п.1ч.1 ст.247, 280, 283, 284 КУпАП ст. 12 ЗУ «Про запобігання корупції», суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити, у зв'язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Ізюмський міськрайонний суд Харківської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя : П.П.Винниченко