Справа № 226/2379/18
Провадження № 3/226/561/2018
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 вересня 2018 року суддя Димитровського міського суду Донецької області в ОСОБА_1, розглянувши матеріал, що надійшов з Покровсько-Добропільського управління Головного управління Державної фіскальної служби у Донецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2, яка народилась 19 лютого 1958 року, у м.Макіївка Донецької області, громадянки України, займає посаду керівника та головного бухгалтера Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма СК «Базис», мешкає за адресою: Донецька область, м.Мирноград, м-н «Світлий», 27/27,

за частиною першою статті 163-2 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

З Покровсько-Добропільського управління Головного управління Державної фіскальної служби у Донецькій області до суду надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення з протоколом № 655/05-99-45-30/НОМЕР_1 від 07.09.2018 року про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-2 КУпАП, згідно з яким ОСОБА_2, будучи керівником Товариства з обмеженою відповідальністю Фірма СК «Базис» та займаючи посаду головного бухгалтера порушила вимоги податкового законодавства.

В обґрунтування складеного протоколу зазначено, що ОСОБА_2, всупереч вимогам передбаченим п.п.222.1-1, п.222-1 ст.222 Податкового кодексу, здійснила несвоєчасну сплату узгоджених податкових зобовязань акцизного податку з податкової декларації за червень 2018 року.

В судове засідання ОСОБА_2 не зявилась по невідомій суду причині, про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення повідомлялась належним чином.

Дослідивши матеріали справи, суддя вважає, що справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю через відсутність складу адміністративного правопорушення, виходячи з наступного.

Протокол про адміністративне правопорушення 655/05-99-45-30/НОМЕР_1 у відношенні ОСОБА_2 був складений за результатами камеральної перевірки у м.Покровськ Донецької області 07 вересня 2018 року

Згідно з ч.2 ст.254 КпАП України протокол про адміністративне правопорушення, в разі його оформлення, складається не пізніше 24 годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення.

Як вбачається з акту про результати камеральної перевірки даних, задекларованих у декларації акцизного податку, він був складений головним державним ревізором-інспектором сектору контролю за обігом та оподаткуванням підакцизних товарів Покровсько-Добропільського управління Головного управління Державної фіскальної служби у Донецькій області за наслідками перевірки. Акт містить дані про виявлені порушення податкового законодавства, ним також встановлено, що керівником та головним бухгалтером підприємства є саме ОСОБА_2

В той самий час, між встановленням особи, яка на думку інспекторів фіскальної служби є винуватою у порушенні податкового законодавства, що є адміністративним правопорушенням, та складанням адміністративного протоколу щодо цієї особи минуло 17 днів, що значним чином перевищує встановлений законом строк у 24 години для складання протоколу про адміністративне правопорушення.

Згідно зі статтею 251 КпАП України доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винуватість конкретної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані, зокрема, встановлюються і протоколом про адміністративне правопорушення, який відіграє значну роль у встановленні обставин справи та оцінці дій особи, щодо якої його складено.

Відтак, протокол про адміністративне правопорушення за своєю суттю є доказом, який в даній справі суддя вважає недопустимим з таких підстав.

Кодекс України про адміністративні правопорушення не містить положень щодо оцінки доказів на предмет їхньої належності та допустимості.

При цьому діючий Кримінальний процесуальний кодекс України передбачає оцінку доказів на предмет їхньої належності та допустимості, а тому в даному випадку є необхідність у застосуванні аналогії права.

Діючим законодавством України не встановлено заборони на застосування процесуальних норм за аналогією, якщо мета їхнього застосування направлена на здійснення провадження в справах про адміністративні правопорушення на основі суворого додержання законності, про що міститься застереження у статті 7 КУпАП.

Виходячи з вимог ст.86 КПК України, доказ визнається допустимим, якщо він отриманий у порядку, встановленому цим Кодексом. Недопустимий доказ не може бути використаний при прийнятті процесуальних рішень, на нього не може посилатись суд при ухваленні судового рішення.

Статтею 87 КПК України регламентовано, що недопустимими є докази, отримані внаслідок істотного порушення прав та свобод людини, гарантованих Конституцією та законами України, міжнародними договорами, згода на обовязковість яких надана Верховною Радою України, а також будь-які інші докази, здобуті завдяки інформації, отриманій внаслідок істотного порушення прав та свобод людини.

Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Складення протоколу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_2 було здійснене всупереч нормам закону з порушенням строку на його складення, що тягне за собою недопустимість даного протоколу, як доказу в справі та, відповідно, неможливість суду посилатися на нього під час постановлення судового рішення.

За змістом ст.62 Конституції України особа вважається невинуватою, доки її вину не буде доведено в законному порядку. Ніхто не зобовязаний доводити свою невинуватість.

Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ч.2 ст.6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, кожен обвинувачений у вчиненні правопорушення вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

Статтею 280 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також зясувати інші обставини, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

З урахуванням вищевикладеного суддя дійшов висновку, що внаслідок встановленої недопустимості доказу протоколу про адміністративне правопорушення, відсутня можливість судді поза розумним сумнівом встановити наявність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-2 КпАП України.

Згідно з п.1 ст.247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у звязку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.7, 9, 247, 251, 279, 280, 283-285 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, реєстрацій номер облікової картки платника податку НОМЕР_1 за ч.1 ст.163-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити у звязку з відсутністю в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Донецької області через Димитровський міський суд Донецької області шляхом подачі апеляційної скарги на протязі 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя І.В.Петунін