Справа № 359/6020/18
Провадження № 3/359/2253/2018
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 вересня 2018 м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Кабанячий Ю.В., за участю представника митниці Павленка С.А., за участю особи, представника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - адвоката ОСОБА_2, розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Київської митниці ДФС, про порушення митних правил, передбачених ст. 471 МК України, щодо громадянина Республіки Ірак ОСОБА_4 (ОСОБА_4), ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Ірак, м. Багдад, місце проживання: АДРЕСА_1, працює: Міжнародний адвокат, паспорт громадянина Республіки Ірак для виїзду за кордон НОМЕР_1, виданий 06.03.2017, орган, що видав BAGHDAD, посвідка на постійне проживання в Україні НОМЕР_2,-

в с т а н о в и в :

19.06.2018 о 15 год. 05 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» громадянин Республіки Ірак ОСОБА_4 (ОСОБА_4), який прилетів з Іраку, м. Багдад до України, літаком a/к «Iraqi airways», рейсом ІА № 295, який своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України та засвідчив про факти, що мають юридичне значення.

Після перетину пасажиром «білої лінії», яка позначає початок зони спрощеного митного контролю «зелений коридор» митниці, пасажиру було задано запитання щодо наявності в нього готівки, на що він відповів, що має при собі близько 13 000 доларів США. Після цього пасажира було запрошено до службового приміщення митниці залу «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль», де ним була видана готівка в розмірі: 13 551 долар США. Готівка знаходилася у гаманці, що містився в одному з відділень чоловічої сумки (ручна поклажа). Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянина Республіки Ірак ОСОБА_4 (ОСОБА_4) валюта належить йому особисто. Пасажир обрав проходження митного контролю «зелений коридор», де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує 10 000 євро (чи еквівалент цієї суми в іншій валюті).

З виявленої суми пасажиру було пропущено 11611 доларів США (еквівалент 9 998 євро станом на 19.06.2018). За протоколом про порушення митних правил вилучено 1940 доларів США.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину ним «білої лінії» до інспектора митниці не звертався.

Таким чином, своїми діями громадянин Республіки Ірак ОСОБА_4 (ОСОБА_4) під час проходження митного контролю в залі «Приліт» терміналу «D» ДП МА Бориспіль» порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянином Республіки Ірак ОСОБА_4 (ОСОБА_4), який формою проходження митного контролю обрав проходження через «зелений коридор», готівкових коштів в обсязі, що підлягає обов'язковому письмовому декларуванню у повному обсязі, передбаченому відповідно до Інструкції про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон країни, затвердженою Постановою Правління НБУ № 148 від 27.05.2008 зі змінами та доповненнями, мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

У зв'язку з цим працівниками митниці 19.06.2018 складено протокол про порушення митних правил №0491/12500/18.

На підставі ст. 511 МК України за протоколом №0491/12500/18 вилучено: долари США, згідно курсу НБУ станом на 19.06.2018 за 100 доларів США - 2632-8987 грн., кількістю 1940, вартістю 51078 грн. 23 коп.

Підстав для відкладення розгляду справи, направлення матеріалів для додаткової перевірки, закриття провадження в справі не встановлено.

У судове засідання громадянин Республіки Ірак ОСОБА_4 (ОСОБА_4) не з'явився, про час та місце розгляду справи був повідомлений належним чином. В своїх письмових поясненнях наданих 19.06.2018 відповідно в протоколі опитування в справі про порушення митних правил зазначив, що на запитання інспектора митниці відразу відповів про наявність у нього готівки приблизно в розмірі 13000 доларів США та був впевнений, що дана сума не перевищує еквівалент в розмірі 10000 євро, тому пішов по «зеленому коридору». Свою вину повністю визнає, однак вказав, що це сталося не навмисне через власну неуважність щодо обрахунку та переводу готівки. А також зазначив, що вилучена валюта належить йому особисто і є його заробітною платою.

Представник особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - адвокат ОСОБА_2 у судовому засіданні повідомив, що всі грошові кошти, які ввозив в Україну громадянин Республіки Ірак ОСОБА_4 (ОСОБА_4), є його заробітною платою, що підтверджується випискою з банківського рахунку «Міжнародний Інвестиційний Банк «Ашур»». Вказані кошти ввозив на територію України для власних потреб, а саме для забезпечення належних умов проживання, харчування та догляду своєї родини, яка повністю перебуває на його утримані. Він є єдиним годувальником своєї сім'ї, безробітної дружини та 7 малолітніх дітей. Тому при вирішенні справи просить врахувати сукупність обставин, що пом'якшують відповідальність особи, що притягається до адміністративної відповідальності та практику Європейського суду з справ людини. Таким чином, враховуючи все вищевикладене, просить призначити адміністративне стягнення у вигляді штрафу, а вилучену валюту повернути.

Представник митниці протокол підтримав та зазначив, що громадянин Республіки Ірак ОСОБА_4 (ОСОБА_4) скоїв порушення митних правил, яке передбачене ст. 471 МК України у зв'язку з чим просив застосувати до правопорушника адміністративне стягнення у виді штрафу з конфіскацією вилученої валюти.

Суддя заслухавши думку представника митниці, представника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що в діях громадянина Республіки Ірак ОСОБА_4 (ОСОБА_4) вбачаються ознаки правопорушення, передбаченого ст. 471 Митного кодексу України.

Згідно протоколу про порушення митних правил №0491/12500/18 від 19.06.2018 громадянин Республіки Ірак ОСОБА_4 (ОСОБА_4) обрав зону спрощеного митного оформлення «зелений коридор», а тому відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України.

Згідно п. 3 розділу 2 Інструкції про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженої постановою Правління НБУ від 27.05.2008 № 148, фізична особа - нерезидент має право ввозити в Україну готівку в сумі, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро, за умови письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Диспозицією ст. 471 МК України встановлено, що правопорушенням є порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через «зелений коридор», товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

Відповідальність за порушення митних правил настає для громадянина, який обрав проходження митного контролю «зеленим» коридором, з моменту перетину останнім «білої лінії», що позначає закінчення «зеленого» коридору.

Як вбачається з протоколу про порушення митних правил громадянин Республіки Ірак ОСОБА_4 (ОСОБА_4) перетнув «білу лінію», що позначає закінчення зони спрощеного митного оформлення «зелений коридор», таким чином перемістив через митний кордон України валюту, яка обмежена законодавством України, а саме в розмірі, що перевищує 10 000 євро.

Вина правопорушника, окрім особистого його визнання, як вчиненого з необережності та неумисно, підтверджується дослідженими у судовому засіданні письмовими доказами та встановлена судом.

У відповідності з положеннями ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно ст. 9 Конституції України, а також ст. 17 Закону України «Про міжнародні договори» від 22.12.1993, міжнародні договори, згода на обов'язковість яких дана Верховною Радою України, є часткою національного законодавства України. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно-правові норми мають пріоритетне значення.

17 липня 1997 Україна ратифікувала Європейську Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод», а також Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, які є невід'ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов'язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням, що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

Правопорушення яке вчинив громадянин Республіки Ірак ОСОБА_4 (ОСОБА_4) полягало у переміщенні через митний кордон не задекларованих митному органу коштів в сумі 1940 доларів США, що підлягає обов'язковому декларуванню.

Слід зауважити, що діючим законодавством України ввезення готівкової іноземної валюти в Україну в принципі не обмежена, обмежена лише сума (10 000 євро), яка може бути ввезена без письмового декларування.

Об'єктивна сторона правопорушення яке вчинив громадянин Республіки Ірак ОСОБА_4 (ОСОБА_4) полягає в недекларуванні іноземної валюти при проходженні митного контролю в «зеленому коридорі», тобто в зоні спрощеного митного контролю, відповідальність за що передбачена ст. 471 МК України.

Згідно зі ст. 471 МК України за дане правопорушення передбачено накладення адміністративного стягнення в виді штрафу і конфіскації не задекларованої валюти.

Разом з тим, при вирішення питання про конфіскацію певного предмета правопорушення мають значення, зокрема: характеристика безпосереднього предмету правопорушення (чи загалом можливе його законне переміщення через митний кордон України, у тому числі чи підлягають сплаті митні платежі, інші податки, у зв`язку з переміщенням предмета правопорушення через митний кордон; джерело походження безпосереднього предмета правопорушення; причини, які призвели до порушення порядку проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю; мета переміщення порушником предмета через митний кордон України; наявність завданої державі шкоди; вартість безпосереднього предмета правопорушення; майновий стан порушника.

За матеріалами справи жодних даних, які б давали суду підстави вважати, що шляхом застосування конфіскації буде попереджена інша незаконна діяльність - легалізація злочинних доходів, торгівля наркотиками, фінансування тероризму, ухилення від сплати податків, тощо - відсутні.

Ввезення даної суми на територію України нерезидентами допускається, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Таким чином єдине діяння, яке вчинив громадянин полягає в ненаданні митному органу відповідної декларації.

За вищевказане правопорушення, яке полягає в недекларуванні іноземної валюти, громадянин Республіки Ірак ОСОБА_4 (ОСОБА_4) підлягає адміністративному стягненню у виді штрафу.

Шкода, яку громадянин Республіки Ірак ОСОБА_4 (ОСОБА_4) потенційно міг завдати державі була незначною: він не ухилявся від сплати мита та інших зборів і не завдав державі іншої шкоди, якби він ввіз гроші не задекларувавши їх, органи влади лише не отримали б інформацію про те, що ці кошти опинилися на території держави. Таким чином, метою конфіскації було не відшкодування майнової шкоди, завданої державі, оскільки вона не зазнала ніяких збитків, внаслідок невнесення заявником відомостей до митної декларації. Крім того, застосування конфіскації в даному випадку є не компенсаційною, а стримуючою та карною мірою.

На підставі ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

При прийнятті рішення суддя враховує, зазначені представником особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, в судовому засіданні обставини.

При перевірці вказаних обставин, судом встановлено, що громадянин Республіки Ірак ОСОБА_4 (ОСОБА_4), працює в міжнародній компанії на посаді юриста з 04.05.2015 року по сьогоднішній день і його заробітна плата складає 600 доларів США, що підтверджується довідкою з місця роботи від 26.08.2018 року №50-18С. Вилучена валюта є його заробітною платою, що підтверджується випискою з рахунку банку. На його утримані перебуває вся родина і він є єдиним годувальником в сім'ї.

Відповідно п. 10 ч. 2 Конвенції про захист заробітної плати № 95: «Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї».

Обтяжуючих відповідальність особи обставин судом не встановлено. При прийнятті рішення суддя враховує наявність у громадянина Республіки Ірак ОСОБА_4 (ОСОБА_4), підтверджуючих походження валюти документів, її розмір та призначення валюти. В матеріалах справи відсутні дані, які б свідчили про незаконність походження вказаних коштів, а навпаки є відомості, які свідчать про легальне походження валюти.

З огляду на наведене, застосування конфіскації предметів порушення митних правил, в даному випадку є порушенням положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, а саме втручання в право громадянина Республіки Ірак ОСОБА_4 (ОСОБА_4) на повагу власності, так як є не пропорційним, оскільки покладає на нього «індивідуальний надмірний тягар».

Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку, що конфіскація вилученої валюти буде сприяти лише погіршенню матеріального становища правопорушника та ніяк не сприятиме вихованню громадянина та попередженню вчиненню ним нових порушень.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Враховуючи характер скоєного, виходячи із ч. 3 ст. 462 МК України, матеріалів справи, встановлені судом обставини, зазначені норми закону, суддя дійшов висновку, що на правопорушника має бути накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (1700 грн.). З цього приводу підстав для застосування додаткового покарання - конфіскації вилученої валюти у суду немає, яке вказане в санкції ст. 471 МК України.

Саме таке стягнення суддя вважає достатнім для виправлення та належної поведінки громадянина Республіки Ірак ОСОБА_4 (ОСОБА_4).

Відповідно до ч. 1 ст. 520 МК України витрати у справі про порушення митних правил відшкодовуються особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення.

Таким чином з правопорушника громадянина Республіки Ірак ОСОБА_4 (ОСОБА_4) на користь Київської митниці ДФС слід стягнути витрати, понесені Київською митницею ДФС на транспортування предметів правопорушення в справі про порушення митних правил до місця зберігання у розмірі 22 грн. 06 коп. (а.с.21).

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» слід стягнути з громадянина Республіки Ірак ОСОБА_4 (ОСОБА_4), на якого накладено адміністративне стягнення, судовий збір в розмірі 352 грн. 40 коп.

Керуючись п. 5 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», ст. ст. 3, 10, 366, 462, 471, 520 МК України (в редакції 2012 р.), ст. ст. 8, 23, 33, 40-1 КУпАП, суддя,

п о с т а н о в и в :

Визнати винним громадянина Республіки Ірак ОСОБА_4 (ОСОБА_4), ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина Республіки Ірак для виїзду за кордон НОМЕР_1, виданий 06.03.2017, орган, що видав BAGHDAD, посвідка на постійне проживання в Україні НОМЕР_2, у скоєні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі сто неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 коп., що підлягає сплаті на користь держави України (одержувач: Борисп.УК/Бориспіль, , код банку (МФО): 899998, банк одержувача: Казначейство України (ЕАП), р/р: 0004, КБК: 21081100).

Вилучену валюту, згідно протоколу про порушення митних правил № 0491/12500/18, а саме:

долари США, згідно курсу НБУ станом на 19.06.2018 за 100 доларів - 2632-8987 грн., кількістю 1940, вартістю 51078 грн. 23 коп. - повернути громадянину Республіки Ірак ОСОБА_4 (ОСОБА_4), ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина Республіки Ірак для виїзду за кордон НОМЕР_1, виданий 06.03.2017, орган, що видав BAGHDAD, посвідка на постійне проживання в Україні НОМЕР_2.

Стягнути з громадянина Республіки Ірак ОСОБА_4 (ОСОБА_4), ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина Республіки Ірак для виїзду за кордон НОМЕР_1, виданий 06.03.2017, орган, що видав BAGHDAD, посвідка на постійне проживання в Україні НОМЕР_2, на користь Державного бюджету України (отримувач коштів: Бориспільське управління Державної казначейської служби України, код отримувача (код ЄДРПОУ): 38007070, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: 0004, код класифікації доходів бюджету: 22030101) судовий збір в розмірі 352 (триста п'ятдесят дві) грн. 40 коп.

Стягнути з громадянина Республіки Ірак ОСОБА_4 (ОСОБА_4), ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина Республіки Ірак для виїзду за кордон НОМЕР_1, виданий 06.03.2017, орган, що видав BAGHDAD, посвідка на постійне проживання в Україні НОМЕР_2, на користь Київської митниці ДФС (Код , банк: Держказначейська служба України м. Київ, код банку: 820172, р/р: 9083) понесені витрати у справі про порушення митних правил на транспортування предметів правопорушення в розмірі 22 грн. 06 коп.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред'явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Постанова суду набрала законної сили ___________________.

Суддя: Ю.В. Кабанячий