Справа № 587/1879/18
ПОСТАНОВА
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
16 серпня 2018 року суддя Сумського районного суду Сумської області Черних О.М., розглянувши матеріали які надійшли від Сумського РВП ГУ НП України в Сумській області про притягнення до адміністративної відповідальності
ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, пенсіонера, зареєстрованої проживаючої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, паспорт МВ 444721Сумським РВ ГУМВС від 25.06.2010 року
16.07.2018 року до Сумського районного суду Сумської області надійшов матеріал про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Відповідно до ст. ст. 245, 280 КУпАП під час розгляду матеріалів про адміністративне правопорушення суд повинен зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Обєктивна сторона складу правопорушення це система передбачених адміністративно-правовою нормою ознак, що характеризують зовнішню сторону проступку; протиправне діяння (бездіяльність);шкідливі наслідки діяння; причинний зв'язок між діянням (бездіяльністю) та наслідками.
Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії ГР № 393442, 09 липня 2018 року близько 11-00 год. ОСОБА_1 перебуваючи на вул. Войти в с. Сад зі свого балкона виражалася нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2, чим своїми діями порушила громадський порядок та спокій громадян.
В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнала та суду пояснила, що дійсно у неї сталася словесна сварка з ОСОБА_2, але вона на нього нецензурною лайкою не виражалася, а навпаки він лаяв її на чому світ стоїть. Але, оскільки у ОСОБА_2 дільничний «знаходиться на короткому поводку», то до неї прийшли два працівники поліції це ОСОБА_3 та ОСОБА_4 і почали складати відносно неї протокол про адміністративне правопорушення. Коли вони не погодилася з викладеним у протоколі та відмовилася його підписувати один дільничний почав виражатися на її адресу нецензурними словами. Під час самої сварки з ОСОБА_2 свідком даної події була ОСОБА_5, більше навкруги вона нікого не бачила.
Свідок ОСОБА_5 суду пояснила, що вона бачила як приїхав на скутері ОСОБА_2 В цей час ОСОБА_1 стояла на балконі і остання запитала у ОСОБА_2 чому він до неї направив перевіряючих, на що останній почав виражатися нецензурною лайкою. Єдине, що з образливого сказала ОСОБА_6 це було слово «сволочь». Більше очевидців даної сварки вона не бачила. ОСОБА_7 проживає в сусідньому будинку і в той час вона його не бачила, його поряд не було.
Будь-яких доказів вини ОСОБА_1, а саме: належних доказів свідків, речових доказів, показань технічних приладів та технічних засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, суду не надано. Пояснення свідка ОСОБА_5 узгоджуються в цілому з поясненнями самої ОСОБА_1
В судове засіданні викликались працівники Сумського РВП ГУ НП в Сумській області ОСОБА_8 та ОСОБА_4, які належним чином були повідомлені про розгляд справи, але до суду не зявились по невідомій причині, заяв та клопотань від них не надходило.
Відповідно до ст. 62 Конституції України ніхто не зобов'язаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Презумпцію невинуватості необхідно розглядати в загально правовому і процесуальному значеннях. Як загально-правова вимога вона визначає положення особи в суспільстві. Хоча цей принцип сформульований як кримінальний процесуальний, однак його дія виходить за рамки лише кримінального процесу. Презумпція невинуватості - об'єктивне правоположення. Це вимога закону, звернена до всіх громадян, посадових осіб, державних і громадських організацій, до суспільної думки в цілому. Такої позиції дотримується і ЄСПЛ, що у своєму рішенні від 10 лютого 1995 р. у справі "Аллене де Рібермон проти Франції" підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов'язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.
Зважаючи на вищевикладене, суд приходить до висновку, що справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю.
А тому, керуючись ст. 247 ч. 1 КУпАП, суддя,-
Провадження по справі відносно ОСОБА_1 закрити, за відсутністю в її діях складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з моменту її винесення.

Суддя О.М.Черних