Справа № 359/8606/18
Провадження № 3/359/3247/2018
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 жовтня 2018 м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Кабанячий Ю.В., за участю представника митниці Рунова Т.В., за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Київської митниці ДФС, про порушення митних правил, передбачених ст. 471 МК України, щодо громадянина України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Житомирська обл., проживаючого за адресою: АДРЕСА_1, який працює: ФОП ОСОБА_2, паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_2, виданий 23.06.2017, орган що видав - 3202, ідентифікаційний номер: НОМЕР_1,

в с т а н о в и в :

26.09.2018 о 18 год. 25 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» громадянин України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), який відлітав літаком авіакомпанії «МАУ» до Литви м. Вільнюс рейсом №183, своїми діями обрав канал, позначений символами - «зелений коридор» тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо вивезення за межі митної території України та засвідчив про факти, що мають юридичне значення.

Після перетину пасажиром «білої лінії», яка позначає закінчення зони спрощеного митного контролю «зелений коридор», на підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України громадянину України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), було задано запитання щодо наявності в нього готівки, на що він відповів, що має близько 7 500 євро. Після цього громадянина України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), було запрошено до службового приміщення митниці залу «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль», де ним була видана готівка в розмірі 7 500 євро, 3 100 доларів США та 15 799 гривень, що знаходились: 7 500 євро та 15 799 гривень в гаманці пасажира, який знаходився у наплічній сумці пасажира (ручна поклажа) та 3 100 доларів США у внутрішній кишені куртки пасажира.

Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянина України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), вся готівка належить йому особисто.

Пасажир обрав проходження митного контролю «зеленим коридором», де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує 10 000 Євро (чи еквівалент цієї суми в іншій валюті).

З виявленої суми громадянину України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), було пропущено 7 500 євро, 2 900 доларів США та 1 255 гривень (еквівалент 10 000 євро згідно з курсом НБУ станом на 26.09.2018). За протоколом про порушення митних правил вилучено 200 доларів США та 14 544 гривні.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину ним «білої лінії» до інспектора митниці не звертався.

Таким чином, своїми діями громадянин України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), під час проходження митного контролю в залі «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянином України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), який формою проходження митного контролю обрав проходження через «зелений коридор», готівки в обсязі, що підлягає обовязковому письмовому декларуванню у повному обсязі для резидентів України, з поданням банківських документів про зняття з рахунку, відповідно до Постанови Правління НБУ № 148 від 27.05.2008, та доповненнями, внесеними Постановами Правління Національного банку, та мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

У звязку з цим працівниками митниці 26.09.2018, на місці виявлення правопорушення в зоні митного контролю залу «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль», складено протокол про порушення митних правил №0759/12500/18.

На підставі ст. 511 МК України за протоколом №0759/12500/18 вилучено: долари США за курсом НБУ на 26.09.2018 за 100 доларів США 2806-1209 грн., кількістю 200, вартістю 5612- грн. 24 коп. Гривні загальною вартістю 14544,00 грн.

Підстав для відкладення розгляду справи, направлення матеріалів для додаткової перевірки, закриття провадження в справі не встановлено.

У судове засідання громадянин України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), зявився, вину у вчиненому правопорушенні визнав та щиро розкаюється, оскільки наміру приховувати валюту від працівників митниці у нього не було. На запитання інспектора митниці відразу відповів про наявність у нього готівки в розмірі 7500 євро та 3100 доларів США, так як вважав, що має менше дозволеного еквіваленту суми перевезення. Зазначив, що це сталося не навмисне через власну неуважність та необережність. Митну декларацію не заповнював так як поспішав на рейс літака. Просив суд врахувати ту обставину, що вилучена працівниками митниці валюта є його особистими коштами, які він заощаджував та частково взяв кредит. Він є приватним підприємцем, а тому вилучена валюта є для нього дуже важливою так, як він мав намір придбати автомобіль та працювати на ньому на території України. На підтвердження вищесказаного долучив до матеріалів справи виписку з ЄДРЮО на своє імя, виписку за картковим рахунком клієнта з банку Укрсиббанк, за період з 01.06.2018 по 24.10.2018, яка вказує про рух коштів. Крім того правопорушник зазначив, що має непогашений кредит, який був взятий ним для купівлі квартири, в які на даний час він проживає разом своєю родиною на утримані якого перебуває троє неповнолітніх дітей. Враховуючи те, що він є єдиним годувальником своєї родини, вилучена валюта є для нього та його сімї життєво важливою сумою. Конфіскація даних коштів які він заощаджував від отриманого заробітку своєї праці та частково було взято ним в кредит, є коштами які здобутті легальним шляхом та мають законне походження. Тому при вирішенні справи просить врахувати сукупність обставин, що помякшують його відповідальність та практику Європейського суду з справ людини. Таким чином, враховуючи все вищевикладене, просить призначити адміністративне стягнення у вигляді штрафу, а вилучену валюту повернути.

Представник митниці протокол підтримав та зазначив, що громадянин України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), скоїв порушення митних правил, яке передбачене ст. 471 МК України у звязку з чим просив застосувати до правопорушника адміністративне стягнення у виді штрафу з конфіскацією вилученої валюти.

Суддя заслухавши думку представника митниці, особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що в діях громадянина України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), вбачаються ознаки правопорушення, передбаченого ст. 471 Митного кодексу України.

Згідно протоколу про порушення митних правил №0759/12500/18 від 26.09.2018 громадянин України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), обрав зону спрощеного митного оформлення «зелений коридор», а тому відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо вивезення за митну територію України.

Згідно п. 2 розділу 2 Інструкції про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженої постановою Правління НБУ від 27.05.2008 № 148, фізична особа-резидент має право ввозити в Україну та вивозити за межі України готівку в сумі, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі. Вивезення за межі України фізичними особами-резидентами готівки в сумі, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро, здійснюється за наявності документів, що підтверджують зняття ними готівки з власних рахунків у банках, і квитанції про здійснення валютно-обмінної операції з цією готівкою (у разі здійснення такої операції) виключно на ту суму, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро.

Диспозицією ст. 471 МК України встановлено, що правопорушенням є порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через «зелений коридор», товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

Відповідальність за порушення митних правил настає для громадянина, який обрав проходження митного контролю «зеленим» коридором, з моменту перетину останнім «білої лінії», що позначає закінчення «зеленого» коридору.

Як вбачається з протоколу про порушення митних правил громадянин України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), перетнув «білу лінію», що позначає закінчення зони спрощеного митного оформлення «зелений коридор», таким чином перемістив через митний кордон України валюту, яка обмежена законодавством України, а саме в розмірі, що перевищує 10 000 євро.

Вина правопорушника, окрім особистого його визнання, як вчиненого з необережності та неумисно, підтверджується дослідженими у судовому засіданні письмовими доказами та встановлена судом.

У відповідності з положеннями ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно ст. 9 Конституції України, а також ст. 17 Закону України «Про міжнародні договори» від 22.12.1993, міжнародні договори, згода на обов'язковість яких дана Верховною Радою України, є часткою національного законодавства України. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно-правові норми мають пріоритетне значення.

17 липня 1997 Україна ратифікувала Європейську Конвенцію «Про захист прав людини і основоположних свобод», а також Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, які є невід'ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов'язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням, що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

Правопорушення яке вчинив громадянин України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), полягало у переміщенні через митний кордон не задекларованих митному органу коштів в сумі 7500 євро, 3100 доларів США та 15799 грн., що підлягає обов'язковому декларуванню.

Слід зауважити, що діючим законодавством України вивезення готівкової іноземної валюти з України в принципі не обмежена, обмежена лише сума (10 000 євро), яка може бути вивезена без письмового декларування.

Об'єктивна сторона правопорушення яке вчинив громадянин України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), полягає в недекларуванні іноземної валюти при проходженні митного контролю в «зеленому коридорі», тобто в зоні спрощеного митного контролю, відповідальність за що передбачена ст. 471 МК України.

Згідно зі ст. 471 МК України за дане правопорушення передбачено накладення адміністративного стягнення в виді штрафу і конфіскації не задекларованої валюти.

Разом з тим, при вирішення питання про конфіскацію певного предмета правопорушення мають значення, зокрема: характеристика безпосереднього предмету правопорушення (чи загалом можливе його законне переміщення через митний кордон України, у тому числі чи підлягають сплаті митні платежі, інші податки, у зв`язку з переміщенням предмета правопорушення через митний кордон; джерело походження безпосереднього предмета правопорушення; причини, які призвели до порушення порядку проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю; мета переміщення порушником предмета через митний кордон України; наявність завданої державі шкоди; вартість безпосереднього предмета правопорушення; майновий стан порушника.

За матеріалами справи жодних даних, які б давали суду підстави вважати, що шляхом застосування конфіскації буде попереджена інша незаконна діяльність - легалізація злочинних доходів, торгівля наркотиками, фінансування тероризму, ухилення від сплати податків, тощо - відсутні.

Вивезення даної суми з території України резидентами допускається, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Таким чином єдине діяння, яке вчинив громадянин України полягає в ненаданні митному органу відповідної декларації.

За вищевказане правопорушення, яке полягає в недекларуванні іноземної валюти, громадянин України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), підлягає адміністративному стягненню у виді штрафу.

Шкода, яку громадянин України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), потенційно міг завдати державі була незначною: він не ухилявся від сплати мита та інших зборів і не завдав державі іншої шкоди, якби він вивозив гроші не задекларувавши їх, органи влади лише не отримали б інформацію про те, що ці кошти вивозилися з території держави. Таким чином, метою конфіскації було не відшкодування майнової шкоди, завданої державі, оскільки вона не зазнала ніяких збитків, внаслідок невнесення заявником відомостей до митної декларації. Крім того, застосування конфіскації в даному випадку є не компенсаційною, а стримуючою та карною мірою.

На підставі ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність.

При прийнятті рішення суддя враховує, зазначені у судовому засіданні пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, обставини.

При перевірці вказаних обставин, судом встановлено, що громадянин України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), є фізичною особою підприємцем. Валюту яку він вивозив з території України до Литви є його особистими коштами які він отримав внаслідок заробітку та мав намір купити автомобіль для власного працевлаштування на території України. Вилучена валюта офіційно та законно отримана ним, що підтверджується випискою з карткового рахунку клієнта УКРСИББАНК за період з 01.06.2018 по 24.10.2018. Вилучена валюта крім його заощаджень від заробітку, частково була взята у кредит. Разом з цим відповідно до довідки «ДЕЛЬТА БАНК» ОСОБА_2 є боржником у якого сума боргу становить 30498 грн. 50 коп. На його утримані перебуває дружина та троє неповнолітніх дітей. Враховуючи вищезазначене конфіскація вилучених коштів, поставить у скрутне матеріальне становище не лише ОСОБА_2, який не зможе покрити заборгованість перед державою, а також забезпечити гідні умови проживання, навчання та виховання його трьох неповнолітніх дітей.

Відповідно п. 10 ч. 2 Конвенції про захист заробітної плати № 95 «Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї».

Обтяжуючих відповідальність особи обставин судом не встановлено. При прийнятті рішення суддя враховує підтверджуючих походження валюти документів, її розмір та призначення валюти. В матеріалах справи відсутні дані, які б свідчили про незаконність походження вказаних коштів, а навпаки є відомості, які свідчать про легальне походження валюти. Суд також враховує обставини, що у громадянина України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), скрутне матеріальне становище та конфіскація вилучених грошових коштів (заробітної плати) поставить під загрозу гідне існування та життя його та його сімї.

З огляду на наведене, застосування конфіскації предметів порушення митних правил, в даному випадку є порушенням положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, а саме втручання в право громадянина України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), на повагу власності, так як є не пропорційним, оскільки покладає на нього «індивідуальний надмірний тягар».

Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку, що конфіскація вилученої валюти буде сприяти лише погіршенню матеріального становища правопорушника та ніяк не сприятиме вихованню громадянина та попередженню вчиненню ним нових порушень.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Враховуючи характер скоєного, виходячи із ч. 3 ст. 462 МК України, матеріалів справи, встановлені судом обставини, зазначені норми закону, суддя дійшов висновку, що на правопорушника має бути накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (1700 грн.). З цього приводу підстав для застосування додаткового покарання - конфіскації вилученої валюти у суду немає, яке вказане в санкції ст. 471 МК України.

Саме таке стягнення суддя вважає достатнім для виправлення та належної поведінки громадянина України ОСОБА_2 (ОСОБА_2).

Відповідно до ч. 1 ст. 520 МК України витрати у справі про порушення митних правил відшкодовуються особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення.

Таким чином з правопорушника громадянина України ОСОБА_2 (ОСОБА_2) на користь Київської митниці ДФС слід стягнути витрати, понесені Київською митницею ДФС на транспортування предметів правопорушення в справі про порушення митних правил до місця зберігання у розмірі 20 грн. 51 коп. (а.с.23).

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» слід стягнути з громадянина України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), на якого накладено адміністративне стягнення, судовий збір в розмірі 352 грн. 40 коп.

Керуючись п. 5 ч. 2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», ст. ст. 3, 10, 366, 462, 471, 520 МК України (в редакції 2012 р.), ст. ст. 8, 23, 33, 40-1 КУпАП, суддя,

п о с т а н о в и в:

Визнати винним громадянина України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_2, виданий 23.06.2017, орган що видав, - 3202, ідентифікаційний номер: НОМЕР_1, у скоєні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі сто неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 коп., що підлягає сплаті на користь держави України (одержувач: Борисп.УК/Бориспіль, , код банку (МФО): 899998, банк одержувача: Казначейство України (ЕАП), р/р: 0004, КБК: 21081100).

Вилучену валюту, згідно протоколу про порушення митних правил №0759/12500/18, а саме: долари США за курсом НБУ на 26.09.2018 за 100 доларів США 2806-1209 грн., кількістю 200, вартістю 5612- грн. 24 коп. гривні загальною вартістю 14544,00 грн. - повернути громадянину України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_2, виданий 23.06.2017, орган що видав, - 3202, ідентифікаційний номер: НОМЕР_1.

Стягнути з громадянина України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_2, виданий 23.06.2017, орган, що видав, - 3202, ідентифікаційний номер: НОМЕР_1, на користь Державного бюджету України (отримувач коштів: Бориспільське управління Державної казначейської служби України, код отримувача (код ЄДРПОУ): 38007070, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код банку отримувача (МФО): 899998, рахунок отримувача: 0004, код класифікації доходів бюджету: 22030101) судовий збір в розмірі 352 (триста пятдесят дві) грн. 40 коп.

Стягнути з громадянина України ОСОБА_2 (ОСОБА_2), ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина України для виїзду за кордон НОМЕР_2, виданий 23.06.2017, орган, що видав, - 3202, ідентифікаційний номер: НОМЕР_1, на користь Київської митниці ДФС (Код , банк: Держказначейська служба України м. Київ, код банку: 820172, р/р: 9083) понесені витрати у справі про порушення митних правил на транспортування предметів правопорушення в розмірі 20 грн. 51 коп.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути предявлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Суддя: Ю.В. Кабанячий

Постанова суду набрала законної сили ___________________.