Справа № 696/983/18 р.
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

18 жовтня 2018 року року суддя Смілянського міськрайонного суду Черкаської області, ОСОБА_1, розглянувши матеріали, які надійшли із Кам'янського ВП ГУНП України в Черкаській області відносно ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, Українця, громадянина України, не працює, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2.,Черкаська обл.

-про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 173-2 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

До Смілянського міськрайонного суду Черкаської області 11.10.2018 року, згідно постановиАпеляційного суду Черкаської області від 28.09.2018 року №696/983/18 провадження №33/793/1255/18 надійшли матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ч.1 1 ст. 173-2 КУпАП, для розгляду за визначеною підсудністю.

Відповідно до протоколу серії ГП №0164420, складеного поліцейським Кам'янського ВП ГУНП в Черкаській області, ОСОБА_3: 26.07.2018 року близько 16 год. 00 хв. в с. Вербівка по вул. Артема Харченка, 13, гр. ОСОБА_2, скоївсімейну сварку відносно своєї дружини ОСОБА_4, в ході якої ображав її нецензурною лайкою, погрожував фізичною розправою, чим порушив ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству.», за шо передбачена відповідальність ч.1 ст.173-2 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_2 свою у вину у вчиненні адміністративного правопорушення визнав повністю та беззаперечно, щиро розкаявся.

Відповідно до рішення від 03.04.2008 у справі «Пономарьов проти України» Європейський суд з прав людини зробив висновок про те, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata (принцип юридичної визначеності).

Відповідно до ст. ст. 245, 251, 280, 283 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен повно, всебічно, й об'єктивно дослідити всі обставини справи і встановити, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно вимог ч. 1 ст. 245, ст. 280 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Виходячи з системного аналізу положень ст. ст. 7, 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення.

Згідно ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Вина ОСОБА_2 у порушенні ЗУ «Про запобігання та протидію домашньому насильству», окрім визнання ним його вини, додатково підтверджується відомостями, викладеними в протоколі про адміністративне правопорушення (а.с.1), протоколом про прийняття заяви про вчинене кримінальне правопорушення, або таке що готується (а.с.3) поясненнях свідків та потерпілої (а.с.4-5), характеристикою (а.с.8).

Згідно ст.1 Закону України «Про запобігання та протидію домашньому насильству» домашнє насильство - це діяння (дії або бездіяльність) фізичного, сексуального, психологічного або економічного насильства, що вчиняються в сімї чи в межах місця проживання або між родичами, або між колишнім чи теперішнім подружжям, або між іншими особами, які спільно проживають (проживали) однією сімєю, але не перебувають (не перебували) у родинних відносинах чи у шлюбі між собою, незалежно від того, чи проживає (проживала) особа, яка вчинила домашнє насильство, у тому самому місці, що й постраждала особа, а також погрози вчинення таких діянь.

ОСОБА_2 свою провину у скоєному адміністративному правопорушенні визнав, щиро кається, просить суд звільнити його на підставі ст. 22 КУпАП від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Суд всебічно, повно та об'єктивно дослідив матеріали справи і дійшов до висновку про доведеність вини ОСОБА_2 у вчиненні ним вказаного адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважена вирішувати справу , може звільнити правопорушника від адміністративної відповідальності та обмежитись усним зауваженням. Відповідно до ст. 23 КУпП - адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи , яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України , поваги до правил співжиття , а також запобіганню вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Суд приходить до висновку, що враховуючи обставини вчиненого адміністративного правопорушення, яке на час розгляду справи в суді не становило великої суспільної шкідливості та небезпечності, відсутні будь-які відомості про наявність матеріальних збитків, в звязку з чим суд вважає,що в даному випадку є всі юридично - правові та процесуальні підстави для звільнення ОСОБА_2 від адміністративної відповідальності в зв'язку з малозначністю вчиненого правопорушення.

Даною постановою підтвердився факт вчинення ним адміністративного правопорушення, однак, враховуючи положення ст. 22 КУпАП, у зв'язку з малозначністю вчиненого адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП вважаю за можливе звільнити порушника від адміністративної відповідальності за малозначністю вчиненого і обмежитись усним зауваженням.

За таких обставин провадження у справі про адміністративне правопорушення щодохарченка І.М. підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись до ст.ст. 22, 287, 288 Кодексу України про адміністративні правопорушення суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП, щодо ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, закрити у звязку зі звільненням його від адміністративної відповідальності за малозначністю вчиненого, обмежившись усним зауваженням.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 КУпАП, а також постанов, прийнятих за результатами розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 185-3 КУпАП.

Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано прокурором у випадках, передбачених частиною пятою статті 7 цього Кодексу, особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим.

Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду Черкаської області через Смілянський міськрайонний суд Черкаської області.

Суддя : Л.А. Пасацька