3/758/5001/18 Категорія 373
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 серпня 2018 року cуддя Подільського районного суду м.Києва Бородій В. М., з участю захисника - адвоката Демідової О.І., розглянувши матеріали, які надійшли з Ради адвокатів Київської області, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянки України, працюючої директором ТОВ «Видавничий дім «Медіа-ДК», проживаючої за адресою: АДРЕСА_1 реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1,

за частиною 5 статті 212-3 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії КС № 00136 від 20 липня 2018 року, ОСОБА_2, обіймаючи посаду директора ТОВ «Видавничий дім «Медіа-ДК», листом від 29 травня 2018 року за № 1311/18 несвоєчасно надала інформацію на адвокатський запит адвоката ОСОБА_3, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене частиною 5 статті 212-3 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_2 не з'явилась, про день та час розгляду справи повідомлялась належним чином.

Як повідомила захисник - адвокат Демідова О.І., особа, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, не має можливості прибути до суду, просила слухати справу у її відсутність, взявши до уваги надані письмові пояснення.

Відповідно до пояснень ОСОБА_2, вона не визнає вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 212-3 КУпАП, вважає, що в її діях відсутній склад вказаного правопорушення, оскільки відповідь на адвокатський запит була надана у строки, визначені статтею 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», оскільки до нього не входять вихідні та святкові дні. Окрім цього, вона вважає, що протокол про вчинення адміністративного правопорушення відносно неї складений не уповноваженою особою з рядом порушень вимог статтей 254, 256 КУпАП, та положень Порядку оформлення головою ради адвокатів Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва та Севастополя або уповноваженим радою членом ради матеріалів про адміністративні правопорушення, а також без її присутності та ознайомлення з наданими правами, обов'язками, визначеними ст. 268 КУпАП.

Окрім цього, захисник - адвокат Демідова О.І. під час розгляду справи стверджувала, що ОСОБА_2 підписала відповідь на адвокатський запит у встановлений законодавством строк, після чого вона була передана уповноваженим органом ТОВ «Видавничий дім «Медіа-ДК» на відправку.

Захисник - адвокат Демідова О.І. наполягала на тому, що ОСОБА_2 не давала будь-яких вказівок стосовно відправлення вказаної відповіді із затримкою строку, чи не відправляти її у день підписання, тобто 29 травня 2018 року.

Заслухавши пояснення захисника, дослідивши матеріали справи, враховуючи встановлені обставини справи, приходжу до висновку про необхідність закриття провадження в зв'язку з відсутністю в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 212-3 КУпАП, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог частини 1 статті 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Вимогами ст. 280 КУпАП, на орган (посадову особу) при розгляді справи про адміністративне правопорушення покладено обов'язок з'ясувати не лише те, чи було вчинено адміністративне правопорушення, а також питання винуватості особи у його вчиненні.

Оскільки вина є одним з елементів суб'єктивної сторони будь-якого правопорушення, а тому юридична відповідальність за загальним правилом можлива лише при винному вчиненні забороненого діяння чи бездіяльності.

Відповідальність за частиною 5 статті 212-3 КУпАП настає у разі неправомірної відмови в наданні інформації, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, у відповідь на адвокатський запит, запит кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, її палати або члена відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Суб'єктивна сторона даного правопорушення характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності.

З досліджених матеріалів вбачається, що протокол про адміністративне правопорушення був складений на підставі того, що ОСОБА_2, обіймаючи посаду директора ТОВ «Видавничий дім «Медіа-ДК», листом від 29 травня 2018 року за № 1311/18 несвоєчасно надала інформацію на адвокатський запит адвоката ОСОБА_3

Строки надання інформації на адвокатський запит визначені статтею 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», відповідно до якої орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об'єднань, яким направлено адвокатський запит, зобов'язані не пізніше п'яти робочих днів з дня отримання запиту надати адвокату відповідну інформацію, копії документів, крім інформації з обмеженим доступом і копій документів, в яких міститься інформація з обмеженим доступом.

Під час розгляду справи встановлено, що адвокат ОСОБА_3, діючи в інтересах АТ «ВТУРПЛАСТ», через відділення ПАТ «Укрпошта» 19 травня 2018 року направив на адресу ТОВ «Видавничий дім «Медіа-ДК» адвокатський запит, датований 18 травня 2018 року (а.с. 6-10), який було вручено адресату 21 травня 2018 року (а.с. 14).

Згідно листа за вихідним № 1311/18 від 29 травня 2018 року, директор ТОВ «Видавничий дім «Медіа-ДК» ОСОБА_5 надала відповідь адвокату ОСОБА_3 на його адвокатський запит (а.с. 11), яка була направлена адресату через відділення ПАТ «Укрпошта» 31 травня 2018 року (а.с. 15).

Виходячи з загального правила початку обрахунку перебігу строку, закріпленого у ст. 253 ЦК України, відповідно до якого перебіг строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов'язано його початок, враховуючи, що норми Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» не роблять з нього виключення, приходжу до висновку, що надання відповіді на адвокатський запит 29 травня 2018 року відбулось у встановлені законодавством строки, оскільки його перебіг розпочався 22 травня 2018 року та тривав п'ять робочих днів, як того вимагають вимоги ст. 24 вищевказаного закону, за виключенням вихідного дня 26 травня 2018 року (суботи), дня релігійного свята Трійці 27 травня 2018 року (неділі) та неробочого дня 28 травня 2018 року (понеділка) у зв'язку з перенесенням вихідного дня, тому дії ОСОБА_2 по наданню відповіді 29 травня 2018 року були вчинені в межах вимог чинного законодавства і не можуть тягнути за собою відповідальності, передбаченої частиною 5 статті 212? КУпАП.

При цьому, оцінюючи наявні в матеріалах документи, приходжу до висновку про те, що вони не містять належних та допустимих доказів про умисний, чи вчинений з необережності, характер дій директора ТОВ «Видавничий дім «Медіа-ДК» ОСОБА_2 при відправленні відповіді на адвокатський запит зі спливом визначеного ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» строку, а саме 31 травня 2018 року, хоча обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення.

Відповідно до вимог статті 8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Відповідно до положень статті 9 Конституції України та статті 17 Закону України «Про міжнародні договори», міжнародні договори, згода на обов'язковість яких дана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Передбачено також, що коли міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, що передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору.

Згідно вимог частини 2 статті 6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

У рішеннях ЄСПЛ значну роль у розширенні сфери застосування п. 2 ст. 6 Конвенції грає тлумачення двох ключових понять цієї статті - «кримінальне обвинувачення» і «суперечки про громадянські права». У справі «Кадубец проти Словаччини» , представник держави-відповідача наполягав на тому, що в цій справі йдеться про адміністративний проступок, а не про кримінальне звинувачення, і, отже стаття 6 не може бути застосована. Однак Європейський суд з прав людини не погодився з аргументом відповідача, хоча і визнав, що внутрішнє право країни не вважає кримінальними діяння, за вчинення якого був покараний заявник. Проте ця обставина, на думку Суду, не має великого значення, так само як і те, який державний орган розглядав справу. Таким чином, зазначена міжнародно-правова норма гарантує кожній людині доведення вини тільки в законному порядку на підставі законно добутих доказів.

Враховуючи викладене, вважаю, що в справі про адміністративне правопорушення є за доцільне застосування аналогії кримінального процесуального закону, які як і положення ст. 62 Конституції України вказують на те, що винуватість особи повинна бути доведена у встановленому законом порядку. Обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Долучені до справи докази, які вивчені суддею, не доводять винуватість ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 212-3 КУпАП.

Окрім цього вважаю, що заслуговують на увагу доводи ОСОБА_2, викладені у її письмових поясненнях, про те, що протокол про адміністративне правопорушення серії КС № 00136 від 20 липня 2018 року складений не уповноваженою на те особою.

Так, відповідно до статті 255 КУпАП, у справах про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 212-3 КУпАП - у частині, що стосується порушення права на інформацію відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», протоколи мають право складати голова ради адвокатів Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва та Севастополя або уповноважений радою член ради адвокатів.

Відповідно до рішення Ради адвокатів України №238 від 19 листопада 2013 року затверджено Порядок оформлення головою ради адвокатів Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва та Севастополя або уповноваженим радою членом ради матеріалів про адміністративні правопорушення, відповідно до пункту 3 Розділу ІІ якого, провадження за заявою про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 212-3 КУпАП, у частині порушення права на інформацію, порушується за заявами адвоката, кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, її палати або члена, на території юрисдикції відповідної ради адвокатів регіону, за адресою робочого місця адвоката, кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, її палати, або за місцем знаходження органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, підприємств, установ, організацій незалежно від форм власності та підпорядкування, громадських об'єднань, що допустили адміністративне правопорушення.

Таким чином, як вбачається з вказаного Положення, протокол про адміністративне правопорушення в даному конкретному випадку повинен був складатись за адресою робочого місця адвоката або за місцем вчинення діяння.

Як вбачається з відомостей Єдиного реєстру адвокатів, робоче місце адвоката ОСОБА_3 знаходиться на території міста Києва, ТОВ «Видавничий дім «Медіа-ДК» розташоване також на території міста Києва, тобто на території, яка не відноситься до юрисдикції Ради адвокатів Київської області.

Встановлені обставини дозволяють зробити висновок про те, що протокол про адміністративне правопорушення серії КС № 00136 від 20 липня 2018 року складений з порушенням вимог пункту 3 Розділу ІІ Порядку оформлення головою ради адвокатів Автономної Республіки Крим, областей, міст Києва та Севастополя, а саме не уповноваженою на те особою. Матеріали справи не містять доказів, які б спростовували даний висновок, та свідчили про існування нормативно-правового документу, що дозволяє зробити виключення з вищенаведеної нори Порядку.

Таким чином, під час розгляду справи суддею не встановлено наявності в діях ОСОБА_2 ознак суб'єктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 212-3 КУпАП, що робить неможливим притягнення даної особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до вимог статті 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 підлягає закриттю за відсутності в її діях складу даного адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись вимогами статтей 247, 287, 288, 294 КУпАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Адміністративну справу відносно ОСОБА_2 закрити за відсутності в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 212-3 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, потерпілим, а також прокурором у випадках, передбачених частиною 5 статті 7 КУпАП, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Скарга подається до Апеляційного суду міста Києва через Подільський районний суд міста Києва.

Суддя В.М. Бородій