Провадження № 3/582/347/18
Справа № 582/1249/18
Недригайлівський районний суд Сумської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 жовтня 2018 року

Суддя Недригайлівського районного суду Сумської області Жмурченко В.Д. за участі прокурора Кулич Є.М., правопорушника ОСОБА_1,

розглянувши матеріали про адміністративне правопорушення, які надійшли з Управління захисту економіки в Сумській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, мешканця ІНФОРМАЦІЯ_3, раніше до адміністративної відповідальності не притягався, майстра лісу Недригайлівського лісництва "Недригайлів 1" ДП "Роменське лісове господарство",

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

До Недригайлівського районного суду Сумської області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, повязаного із корупцією.

Як вбачається із протоколу №324-2018 майстер лісу Недригайлівського лісництва "Недригайлів 1" ДП "Роменське лісове господарство" ОСОБА_1 несвоєчасно, без поважних причин подав декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 р., а саме 17.04.2018, що є вчинення правопорушення, пов'язаного з корупцією передбаченого ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», відповідальність за що встановлена ч. 1 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Прокурор Кулич Є.М. який приймав участь у судовому засіданні при розгляді справи, вважає, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Свою вину у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-6 КУпАП, ОСОБА_1 визнав в повному обсязі, підтвердивши обставини викладені у протоколі.

Заслухавши думку прокурора, особи яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до п. 9 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, повязане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою зазначеною у ч. 1 ст. 3 цього Закону, за яке Законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно з розясненнями Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, повязані з корупцією, направленого головам апеляційних судів областей, міст Києва та Севастополя, Апеляційного суду Автономної Республіки Крим за вих. № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року, вирішуючи справи про адміністративні правопорушення, повязані з корупцією, суди повинні керуватися Конституцією України, Конвенцією ООН проти корупції (Нью-Йорк, 31 жовтня 2003 року), Кримінальною конвенцією Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 27 січня 1999 року), додатковим протоколом до Кримінальної конвенції Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 15 травня 2003 року), Законом України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII «Про запобігання корупції»(далі - Закон), Кодексом України про адміністративні правопорушення, іншими нормативно-правовими актами України, а також практикою Європейського суду з прав людини.

Згідно із статтею 68 Конституції України кожен зобовязаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Відповідно до ч.1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» Особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "в" пункту 2, пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону, зобовязані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб -сайті Національного агентства з питань запобігання корупції, декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Відповідно до підпункту 1 пункту 5 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції №3 від 10.06.2016, зареєстроване в Міністерстві юстиції України від 15.07.2016 за №959/29089, щорічна декларація субєкта декларування подається у період з 00 годин 00 хвилин 01 січня до 00 годин 00 хвилин 01 квітня року, наступного за звітним роком. Така декларація охоплює звітний рік (період з 01 січня до 31 грудня включно), що передує року, в якому подається декларація, та містить інформацію станом на 31 грудня звітного року.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст.12 Закону України « Про запобігання корупції» Національне агентство з метою виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань, що належить до його компетенції, обовязкові для виконання нормативно - правові акти; ч. 5 ст.12 Закону України «Про запобігання корупції» нормативно-правові акти Національного агентства підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються Єдиного державного реєстру нормативно - правових актів.

Нормативно - правові акти Національного агентства після включення до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів опубліковуються державною мовою в офіційних друкованих виданнях. Нормативно - правові акти Національного агентства, які пройшли державну реєстрацію, набирають чинності з дня офіційного опублікування, якщо інше не передбачено самими актами, але не раніше дня офіційного опублікування.

Таким чином, з метою забезпечення єдиного підходу до виконання норм чинного антикорупційного законодавства Національне агентство з питань запобігання корупції, своїми рішеннями № 2 від 10 червня 2016 року « Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 95, надало розяснення щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно заходів фінансового контролю.

Згідно п.п. 1 п. 1 Рішення Національного агентства з питань запобігання корупції № 2 від 10.06.2016 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», яке зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 958/29088 та із змінами, внесеними згідно з Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 1 від 18.08.2016, яке зареєстровано в Міністерстві юстиції України 19.08.2016 за № 1153/29283 і набрало чинності з 23.08.2016, Національне агентство з питань запобігання корупції визначило, що система подання та оприлюднення відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочинає свою роботу в два етапи.

Крім цього, зазначена у пункті 1 цього ж Рішення декларація (повідомлення) подається згідно із Законом шляхом заповнення відповідних форм на офіційному веб -сайті Національного агентства з питань запобігання корупції з використанням програмних засобів Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Судом встановлено, що відповідно до наказу від 23.08.2010 № 36 по ДП «Роменському лісовому господарству» ОСОБА_1, переведено на посаду майстра лісу Недригайлівського лісництва «Недригайлів-1».

Згідно посадової інструкції майстер лісу є безпосереднім організатором охорони лісу від самовільних рубок, лісових пожеж і інших пошкоджень. Він здійснює контроль за роботами по виконанню виробничої програми в обходах, ділянках і безпосередньо підпорядкований лісничому або його помічнику. У своїй діяльності майстер лісу керується чинним законодавством України, лісовим законодавством, наказами, постановами, розпорядженнями, інструкціями відповідних галузевих міністерств, цією посадовою інструкцією, Постановою кабінету міністрів України № 976 від 16.09.2009 року «Про затвердження положення про державну лісову охорону» та іншими нормативними документами, затвердженими у встановленому порядку.

Відповідно до пунктів цієї інструкції майстер лісу має право складати протоколи про порушення лісового законодавства і правил полювання, затримувати у встановленому порядку осіб, винних у вчиненні лісо порушень, правил полювання, накладає арешт на незаконно добуту в лісі й на шляху з лісу продукцію. Проводить у встановленому законом порядку огляд речей, а також вилучення у правопорушників лісової і мисливської продукції знарядь порушень і документів на них.

Таким чином, майстер лісу Недригайлівського лісництва «Недригайлів-1» ОСОБА_1 здійснює організаційно-розпорядчі та адміністративно- господарські обов'язки і відноситься до службових осіб.

Водночас, відповідно до абзацу п'ятого розділу «Підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління Держлісагентства» постанови Кабінету Міністрів України від 16.09.2009 № 976 «Про затвердження Положення про державну лісову охорону», майстер лісу відноситься до державної лісової охорони.

Із викладеного, майстер лісу Недригайлівського лісництва «Недригайлів-1» ОСОБА_1 є суб'єктом відповідальності за вчинення правопорушення пов'язаного з корупцією, згідно п.п. «е» п. 1 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції».

В абзаці п'ятнадцятому ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено коло суб'єктів декларування, а саме: особи, зазначені у пункті 1, підпунктах «а» і «в» пункту 2, пунктах 4 і 5 частини першої статті З цього Закону, інші особи, які зобов'язані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Отже, майстер лісу Недригайлівського лісництва «Недригайлів-1» ОСОБА_1 є суб'єктом декларування згідно Закону.

Згідно публічної частини інформаційно-телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» ОСОБА_1, подав декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, 17.04.2018 о 11.33 год.

Крім цього, згідно листа НАЗК від 02.03.2017 №03-05/4886/17, дата публікації документів, вказана у публічній частині інформаційно- телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» співпадає з фактичною датою подання суб'єктами декларування документів до Реєстру.

Таким чином, ОСОБА_1, маючи рівні можливості з іншими декларантами (які за таких же умов подали декларацію своєчасно) не був позбавлений можливості заповнити та подати декларацію в будь-який із місяців, що передував квітню 2018 року, що могло б бути виправданням з урахуванням вказаних обставин.

З урахуванням вказаного, пропуск строку на подачу декларації ОСОБА_1, не є поважною причиною так, як мав реальну можливість подати декларацію на рівні з іншими декларантами. Проте, декларація подана з пропуском строку, що перевищує терміни, визначені у ч. 1 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», і не спростовує наявність в діях ОСОБА_1, ознак зазначеного адміністративного правопорушення.

Водночас, декларація особи, уповноваженої на виконання функції держави або місцевого самоврядування за 2016 рік подана майстром лісу ОСОБА_1 своєчасно, а саме: 29.03.2017.

Під час вивчення матеріалів, аналізу доказів та складання протоколу не встановлено будь-яких підстав, причин, які перешкоджали ОСОБА_1, відповідально поставитись до виконання своїх обов'язків та належним чином виконати вимоги передбачені ч. 1 ст. 45 Закону.

Відповідно до ч. 1 ст. 65 Закону України «Про запобігання корупції», за вчинення корупційних або пов'язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій статті 3 Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

Першочерговою справою держави та загальними засадами протидії корупції є запобігання корупційним та пов'язаним із корупцією правопорушенням.

Одним з основоположних принципів діяльності із запобігання і протидії корупції є невідворотність відповідальності за вчинення корупційних правопорушень, оскільки ці правопорушення несуть негативні наслідки, які можуть виявитися у підриві авторитету державних органів та органів місцевого самоврядування та зашкодити суспільним інтересам, а отже не можуть бути визнані як малозначними.

Так, встановлені Законом України «Про запобігання корупції» вимоги щодо фінансового контролю ОСОБА_1 порушено, а відтак, дії останнього працівником поліції кваліфіковано за ч.1 ст.172-6 КУпАП підставно, про що складено протокол із дотриманням вимог ст.256 КУпАП.

Вина у вчиненні вищевказаного правопорушення доказана в повному обсязі та підтверджується матеріалами справи.

Отже, своїми діями ОСОБА_1 порушив встановлені ЗУ «Про запобігання корупції» строки подання декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період з 01 січня по 31 грудня 2017 р. чим вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, передбачене ч. 1 ст.172-6 КУпАП, а саме несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Згідно ст. 33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

Згідно ст. 35 КУпАП, обставин, що обтяжують та помякшують відповідальність за адміністративне правопорушення, суддею не встановлено.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, який раніше до адміністративної відповідальності не притягувався, відсутність обтяжуючих обставин, тому суд вважає, що на нього слід накласти адміністративне стягнення у виді штрафу в мінімальному розмірі, яке передбачене ст. 172-6 ч. 1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись Конституцією України, ст.ст. 27, 33, 35, 36, 40-1, 172-6 ч. 1, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, Законом України "Про запобігання корупції" суд

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, визнати винним у вчиненні адміністративного корупційного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 850 (вісімсот пятдесят) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, мешканця ІНФОРМАЦІЯ_4 на користь держави судовий збір в розмірі 352 (триста пятдесят дві) грн. 40 коп.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до Апеляційного суду Сумської області через Недригайлівський районний суд Сумської області шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя: підпис з оригіналом згідно

Суддя: ОСОБА_2