Провадження № 3/712/4007/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 грудня 2018 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі :

головуючого/судді Чечот А.А.

при секретарі Деркач А.І.

за участю прокурора Лисик М.А.

захисника ОСОБА_1

розглянувши матеріали за фактом вчинення адміністративного корупційного правопорушення відносно:

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, працюючої головним державним ревізором - інспектором відділу перевірок окремих платників управління аудиту, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, проживаючої: ІНФОРМАЦІЯ_2.

у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 172-6 ч. 2 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ :

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією серії ГР № 306298 від 29.10.2018 року, ОСОБА_2, перебуваючи на посаді головного державного ревізора інспектора відділу перевірок окремих платників управління аудиту ГУ ДФС у Черкаській області, будучи згідно підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року №1700-VII (далі по тексту - Закону), субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, 28.11.2017 отримала дохід від відчуження рухомого майна у розмірі 89 653 грн., що перевищує 50 прожиткових мінімумів на одну працездатну особу, встановлених на 1 січня 2017 року (тобто суму 80 000 гривень) та в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону №1700-VII, несвоєчасно, лише 01.02.2018, повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані.

Відповідно до п. 10 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, повязане з корупцією діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно зі ст. 68 Конституції України кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Частиною другою ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи, зобовязані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, передбачений Конституцією України та законами України.

Підпунктом «в» п.1 ч.1ст.3 Закону передбачено, що субєктами на яких поширюється дія цього Закону, є державні службовці.

Цим же Законом передбачено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Форму повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування було затверджено Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 №3.

Посадові особи контролюючих органів відповідно до п.342.4 ст.342 Податкового кодексу України від 02.12.2010 № 2755-VII зі змінами і доповненнями є державними службовцями.

Так, відповідно до Наказу № 28-о від 17.03.2017 «Про призначення ОСОБА_2В.», ОСОБА_2 призначена, 17 березня 2017 року на посаду головного державного ревізора інспектора відділу перевірок окремих платників управління аудиту ГУ ДФС у Черкаській області, у порядку переведення із ДПІ у м. Черкасах ГУ ДФС у Черкаській обл.

У той же час, наказом № 29-о від 19.02.2018 «Про переведення ОСОБА_2В.» ОСОБА_2 переведено 19.02.2018 з посади головного державного ревізора інспектора відділу перевірок окремих платників управління аудиту ГУ ДФС у Черкаській області на посаду заступника начальника відділу координації, звітності та аналізу управління аудиту.

Разом з цим, ОСОБА_2 була ознайомлена з обмеженнями, встановленими Законом України «Про державну службу» та попереджена про обмеження, спрямованими на запобігання корупційним та повязаним з корупцією правопорушень, що і підтвердила особистим підписом після ознайомлення 13.03.2017.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про державну службу», державний службовець зобовязаний додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції.

Пунктом 5 ч. 2 ст. 32 Закону України «Про державну службу», передбачено, що на державних службовців поширюються обмеження, передбачені Законом України «Про запобігання корупції».

Отже, державний службовець є субєктом вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, та на нього розповсюджуються обмеження, передбаченні ст. 52 Закону.

Рішенням Національного агентства від 10.06.2016 року № 3 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 961/29091) затверджено Форму повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування та правила заповнення форми повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування. Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подається ним особисто шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Національного агентства через власний персональний електронний кабінет субєкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - Реєстр). Паперова копія повідомлення не надсилається (не подається). Зазначена у повідомленні інформація включається до Реєстру та оприлюднюється у публічній частині Реєстру на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Пунктом 6 розділу 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № 3 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089), субєкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другою статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з пунктом 2 розділу 2 зазначеного порядку повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подається через електронну мережу Інтернет з використання програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті субєкта декларування після реєстрації в Реєстрі. Пунктом 4 передбачено, що інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Встановлено, що гр. ОСОБА_2 28.11.2017 відповідно до договору купівлі-продажу № 7141/2017/725706, отримала дохід відчуження рухомого майна, а саме KIA RIO д.н.з. НОМЕР_2, у розмірі 89 653 грн.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2017 рік» встановлено прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі з 1 січня 2017 року - 1544 гривні, з 1 травня - 1624 гривні, з 1 грудня - 1700 гривень, а для основних соціальних і демографічних груп населення, зокрема працездатних осіб: з 1 січня 2017 року - 1600 гривень, з 1 травня - 1684 гривні, з 1 грудня - 1762 гривні.

Таким чином, отримання грошових коштів, як дохід від відчуження рухомого майна у розмірі 89 653 грн. перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених на 1 січня відповідного року (50*1600 грн.=80 000грн.) - свідчить про суттєву зміну майнового стану.

За таких умов у ОСОБА_2 виник обовязок, відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону, а саме у десятиденний строк з моменту придбання майна - транспортного засобу, повідомити про це НАЗК.

Відповідно до п. 3.1. Договору ціна за вищевказаний транспортний засіб складає 89 653 гривень, цю суму ОСОБА_2 отримала після укладання договору, про що свідчить те, що розрахунок за майно здійснено повністю.

Окрім того, отримання доходу та оформлення всіх документів щодо відчуження рухомого майна саме 28.11.2017 підтверджується Витягом із державного реєстру обтяжень рухомого майна, квитанцією №ПН П2708958 від 28.11.2017, заявою №130576750 від 28.11.2017 та результатами аналітичного пошуку ТЗ по «НАІС ДДАІ» МВС України, що надані як відповідь на запит.

ОСОБА_2 було подано повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, однак із порушенням вимог статті 52 Закону, тобто фактичним моментом подання є 01.02.2018. Варто зазначити, що диспозиція частини 2 статті 172-6 КУпАП передбачає як неподання, так і несвоєчасне подання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані.

Доходи включають: заробітну плату (грошове забезпечення), отриману як за основним місцем роботи, так і за сумісництвом, гонорари та інші виплати згідно з цивільно-правовими правочинами, дохід від зайняття підприємницькою або незалежною професійною діяльністю, дохід від надання майна в оренду, дивіденди, проценти, роялті, страхові виплати, благодійну допомогу, пенсію, спадщину, доходи від відчуження цінних паперів та корпоративних прав, подарунки та інші доходи. Під заробітною платою розуміється основна заробітна плата, а також будь-які заохочувальні та компенсаційні виплати, які виплачуються (надаються) особі у зв'язку з відносинами трудового найму. Подарунки у формі грошових коштів повинні зазначатися, якщо розмір таких подарунків, отриманих від однієї особи (групи осіб) протягом року, перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня звітного року.

За таких умов, у субєкта декларування ОСОБА_2 виник обовязок відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону, у десятиденний строк після підписання договору купівлі-продажу, а саме упродовж періоду часу з 28.11.2017 по 23:59 год. 07.12.2017 письмово повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет.

ОСОБА_2 у судовому засіданні вину за ст. 172-6 ч. 2 КУпАП визнала, просила суд закрити провадження по справі та обмежитись усним зауваженням.

Захисник просив суд закрити провадження по справі відносно ОСОБА_2

Прокурор вважає, що винність ОСОБА_2 підтверджується зібраними по справі доказами, в її діях вбачає склад адміністративного корупційного правопорушення, тому просить суд застосувати до порушника стягнення у вигляді штрафу.

Суд, вислухавши думку прокурора, пояснення правопорушника та дослідивши надані в судове засідання матеріали справи приходить до наступного.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 11 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Згідно з вимогами ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього обвинувачення.

Відповідно до положень ст. 7 КУпАП провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

За змістом ст. 252-280 КпАП України при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об'єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з'ясувати чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Факт вчинення ОСОБА_2 адміністративного корупційного правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП підтверджується матеріалами справи, а саме:

- даними протоколу серії ГР № 306298 від 29.10.2018 року про вчинення до адміністративного правопорушення повязаного з корупцією;

- даними витягу з єдиного державного реєстру декларацій;

- даними результатів аналітичного пошуку ТЗ від 21.08.2018 року;

- даними акту технічного огляду ТЗ;

- даними висновку експертного дослідження;

- даними договору купівлі-продажу ТЗ;

- даними Державного реєстру обтяжень рухомого майна;

- даними квитанції від 28.11.2017 року;

- даними наказу про переведення від 19.02.2018 року;

- даними наказу про призначення від 17.03.2017 року;

- даними посадової інструкції;

- даними попередження про обмеження;

- даними особової картки державного службовця;

Таким чином, ОСОБА_2, перебуваючи на посаді головного державного ревізора інспектора відділу перевірок окремих платників управління аудиту ГУ ДФС у Черкаській області, будучи згідно підпункту «в» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року №1700-VII, субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, 28.11.2017 отримала дохід від відчуження рухомого майна у розмірі 89 653 грн., що перевищує 50 прожиткових мінімумів на одну працездатну особу, встановлених на 1 січня 2017 року та в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону №1700-VII, не своєчасно, лише 01.02.2018, повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані, чим вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, за вчинення якого передбачена частиною 2 статті 1726 КУпАП.

Аналіз зібраних доказів свідчить про те, що вина ОСОБА_2 за ст. 172-6 ч. 2 КУпАП доведена повністю.

Разом з тим, згідно ст. 33 КУпАП при накладенні адміністративного стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступень її вини та майнового стану, обставини що пом»якшують та обтяжують відповідальність.

Відповідно до ст. 22 КпАП України, при малозначності вчиненого правопорушення орган, уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

На підставі вищевикладеного а також враховуючи особу правопорушника, який вперше притягується до адміністративної відповідальності, вину визнав а також враховуючи характер вчиненого правопорушення, суд вважає за можливе відповідно до ст. 22 КУпАП, звільнити ОСОБА_2 від адміністративної відповідальності, обмежившись усним зауваженням.

На підставі вищевикладеного та керуючись ст.ст. 22, 172-6 ч. 2, 248, 249, 251, 268, 283-285 КУпАП, ЗУ «Про запобігання корупції»,-

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_2 винною у вчиненні адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ст. 172-6 ч. 2 КУпАП.

Звільнити ОСОБА_2 від адміністративної відповідальності за ст. 172-6 ч. 2 КпАП України за малозначністю, обмежившись усним зауваженням.

Провадження в справі закрити.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Черкаської області через суд першої інстанції протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Головуючий: А.А.Чечот