справа №619/4902/18
провадження №3/619/1440/18
ПОСТАНОВА

іменем України

26 грудня 2018 року м. Дергачі

Суддя Дергачівського районного суду Харківської області Болибок Є.А. розглянув матеріали, які надійшли від начальника управління Державного агентства рибного господарства у Харківській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2,

за ч.4 ст.85 КУпАП,

встановив:

28 листопада 2018 року о 12 год 45 хв ОСОБА_1 на Лозовеньківському водосховищі, яке знаходиться у Дергачівському районі Харківської області, підсаком добув мотиля у загальній кількості 0,3 кг.

Відповідно до п.4.9 «Правил любительського і спортивного рибальства», затвердженого наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.99 №19, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 28 квітня 1999 р. за №269/3562, лов водних безхребетних (мотиль, гамарус, волохокрилець, дафнія, циклоп, артемія та інші види) дозволяється безкоштовно на водоймах загального користування, на відведених органами рибоохорони ділянках для застосування як наживки при риболовлі або для потреб акваріумного риборозведення в кількості не більше 0,1 кг на ловця за добу.

Таким чином, ОСОБА_1 перевищив добову норму рибалки на 0,2 кг, в результаті чого завдав матеріальний збиток рибному господарству України.

Згідно розрахунку матеріальної шкоди, проведеного відповідно до такс, затверджених постановою Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року №1209 «Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів», матеріальний збиток рибному господарству України від дій ОСОБА_1, складає у сумі 102 гривні.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №001918 від 28 листопада 2018 року, начальником Управління державного агентства рибного господарства у Харківській області вилучено у ОСОБА_1 підсак у кількості 1 шт та мотиль загальною вагою 0,3 кг.

У судове засідання ОСОБА_1 не зявився, про час та місце судового розгляду повідомлявся належним чином.

Факт належного повідомлення ОСОБА_1 про час та місце судового розгляду підтверджується відомостями списку справ, призначених до розгляду у Дергачівському районному суді Харківської області, що розміщений на загально доступному офіційному веб-порталі судової влади України, та повідомленням про вручення поштового відправлення.

Відповідно до ст.268 КУпАП неприбуття в судове засідання особи, що притягується до відповідальності за ч.4 ст.85 КУпАП, не перешкоджає судовому розгляду справи за його відсутністю.

Поняття справедливого судового розгляду передбачає можливість для особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, бути присутньою на засіданні. Ця можливість випливає із об'єкта і цілі статті 6 Європейської Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, оскільки здійснення прав, гарантованих статтею 6 Конвенції, передбачає можливість вказаної особи бути вислуханою, а також необхідність перевірити точність її тверджень і співставити їх з матеріалами судової справи.

Практика Європейського суду з прав людини, у своїх рішеннях, вказує, що кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за його участю, добросовісно користуватися належними йому процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов'язки.

Так, у п.41 рішенні Європейського Суду з прав людини «Пономарьов проти України» (заява №3236/03 від 03 квітня 2008 року) вказано, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження (див., mutatis mutandis, п.27 рішення «ОСОБА_2 проти України» заява №8371/02 від 26 квітня 2007 року, та «Трух проти України» заява №50966/99 від 14 жовтня 2003 року).

Стосовно справи про адміністративне правопорушення розумність таких інтервалів обумовлюється положеннями статей 38, 277 КУпАП, де зазначено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається у п'ятнадцятиденний строк з дня одержання органом (посадовою особою), правомочним розглядати справу, протоколу про адміністративне правопорушення та інших матеріалів справи, а строк для накладення адміністративного стягнення обмежується трьома місяцями з дня вчинення правопорушення.

З урахуванням викладеного, а також враховуючи принцип судочинства, зазначений в практиці ЄСПЛ, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суддя дійшов висновку про наявність підстав для розгляду справи за відсутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, оцінивши зібрані докази в їх сукупності, суддя дійшов висновку, що вина ОСОБА_1 у вчиненні вищевказаного правопорушення доказана в повному обсязі та підтверджується протоколом про адміністративне правопорушення та матеріалами справи.

Таким чином, своїми діями ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення передбачене ч.4 ст.85 КУпАП, а саме грубе порушення правил рибальства, тобто вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову.

Згідно до ст.33 КУпАП стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України. При накладанні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність.

Обставини, які помякшують та обтяжують відповідальність, суддею не встановлено.

Таким чином, з огляду на характер вчиненого адміністративного правопорушення, особу ОСОБА_1, ступінь його вини за адміністративне правопорушення, суддя дійшов висновку про накладення адміністративного стягнення у виді штрафу у межах санкції ч.4 ст.85 КУпАП без конфіскації знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника, та незаконно добутих водних живих ресурсів.

Відповідно до ч.1 ст.40 КУпАП якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то адміністративна комісія, виконавчий орган сільської, селищної, міської ради під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди, якщо її сума не перевищує двох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду - незалежно від розміру шкоди.

У результаті вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду, яка підлягає стягненню до державного бюджету.

Відповідно до ст.401 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Відповідно до п.п.5 п.4 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року №3674-VI, ставки судового збору встановлюються у таких розмірах: у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення: 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленої законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява подається до суду.

Відповідно до ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2018 рік» від 07 грудня 2017 року №2246-19, прожитковий мінімум для працездатних осіб на 1 січня 2018 року встановлений в розмірі 1762 гривні.

Так як на ОСОБА_1 накладається адміністративне стягнення, то відповідно до ст.401 КУпАП йому необхідно сплатити судовий збір.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.40, 85 ч.4, 283, 284 КУпАП, суддя

постановив:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП.

Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 20 (двадцяти) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 340 (триста сорок) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1до державного бюджету майнову шкоду, заподіяну внаслідок незаконного вилову водних живих ресурсів, у розмірі 102 гривні.

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави 352,40 грн судового збору.

Постанова по справі про адміністративне правопорушення в частині відшкодування майнової шкоди виконується в порядку, встановленому КУпАП та іншими законами України.

Постанова по справі про адміністративне правопорушення в частині відшкодування майнової шкоди є виконавчим документом.

Майнова шкода має бути відшкодована ОСОБА_1 не пізніш як через пятнадцять днів з дня вручення йому копії постанови (стаття 285 КУпАП), а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через пятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Розяснити, що штраф має бути сплачений порушником не пізніше 15 днів з дня вручення йому цієї постанови, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через 15 днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

Штраф, накладений за вчинення адміністративного правопорушення, вноситься порушником в установу банку України.

Відповідно до ч.2 ст.308 КУпАП у разі несплати штрафу у строк постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до відділу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в поряду, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, а також витрати на облік вчиненого правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Харківського апеляційного суду через Дергачівський районний суд Харківської області особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Є. А. Болибок