Справа № 707/1211/18
Провадження № 3/712/3469/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 жовтня 2018 року, Соснівський районний суд м. Черкаси в складі:

головуючого/судді Чечот А.А.

при секретарі Деркач А.І.

за участю прокурора Лисик М.А.

захисника ОСОБА_1

правопорушника ОСОБА_2

розглянувши матеріали за фактом вчинення адміністративного корупційного правопорушення відносно:

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, працюючого лісничим Дубіївського лісництва ДП «Черкаське лісове господарство», ідентифікаційний номер НОМЕР_1, проживаючого: ІНФОРМАЦІЯ_2.

у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.172-6 ч.2 КУпАП ,-

ВСТАНОВИВ :

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії ГП № 507885 від 26.06.2018 року, ОСОБА_2 будучи лісничим Дубіївського лісництва Державного підприємства «Черкаське лісове господарство», будучи відповідно до підпункту «е» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі по тексту Закону) субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, згідно договору купівлі-продажу транспортного засобу №1836 від 12.08.2017 придбав у приватну власність обєкт рухомого майна - автомобіль «Kia Sportage» 2014 року випуску, вартість якого на момент набуття у власність складала 90 тисяч гривень, що перевищує 50 прожиткових мінімумів на одну працездатну особу, встановлених на 1 січня 2017 року (тобто суму 80 000 гривень), та в порушення вимог ч.2 ст.52 Закону, без поважних причин, несвоєчасно повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані, чим вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена частиною 2 статті 1726 КУпАП.

Згідно статті 68 Конституції України кожен зобовязаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

У відповідності до статті 1 Закону визначено, що правопорушення, повязане з корупцією - це діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до частини 1 статті 65 Закону за вчинення корупційних або повязаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій статті 3 цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

Частиною 2 статті 1726 КУпАП, передбачена адміністративна відповідальність за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Порядок повідомлення про суттєві зміни у майновому стані регламентований положенням ч. 2 ст. 52 Закону, згідно з яким у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Постановою Кабінету міністрів України №976 від 16.09.2009 затверджено Положення про державну лісову охорону (далі по тексту - Положення).

Згідно п.1. Положення Державна лісова охорона (далі - держлісохорона) діє у складі Держлісагенства, Республіканського комітету Автономної республіки Крим з питань лісового і мисливського господарства, обласних управлінь лісового і мисливського господарства і підприємств та організацій, що належать до сфери управління Держлісагенства. Держлісохорона має статус правоохоронного органу.

Відповідно до абзацу 5 розділу «Підприємств, установ та організацій, що належать до сфери управління Держлісагенства» додатку до Положення «Посадові особи державної лісової охорони» посаду «провідний інженер охорони і захисту лісу» разом з іншими посадами, зазначеними у вказаному додатку до Положення, віднесено до посадових осіб державної лісової охорони.

Згідно наказу ДП «Черкаське лісове господарство» №13-к від 06.04.2012 ОСОБА_2 з 13.04.2012 призначено на посаду лісничого Дубіївського лісництва ДП «Черкаське лісове господарство».

Відповідно до розділу п.1.5. розділу 1 «Загальні положення» посадової інструкції лісничого, яка затверджена 01.10.2012 директором ДП «Черкаське лісове господарство» та з якою ОСОБА_2 ознайомлений, лісничий належить до посадових осіб державної лісової охорони і очолює службу лісової охорони в лісництві.

Таким чином, лісничий Дубіївського лісництва ДП «Черкаське лісове господарство» ОСОБА_2 є посадовою особою державної лісової охорони.

Згідно з п.п. «е» п.1 ч.1 ст.3 Закону субєктами, на яких поширюється дія цього Закону, є посадові особи державної лісової охорони. Одночасно, зазначена категорія посад віднесена до субєктів вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, та на них розповсюджуються обмеження і обовязки передбачені ст. ст. 45, 52 Закону.

Згідно до абзацу 14 частини 1 статті 1 Закону, субєкти декларування - особи, зазначені у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, інші особи, які зобовязані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство) від 10.06.2016 № 2 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 958/29088) «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» визначено, що система подання та оприлюднення відповідно до Закону України «Про запобігання корупції», декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочала свою роботу в два етапи. Перший етап - з 00 годин 00 хвилин 15 серпня 2016 року, в тому числі і для таких типів декларацій (повідомлень) та субєктів декларування:

- щорічні декларації за 2015 рік службових осіб, які станом на 15 серпня 2016 року займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище. Зазначені декларації подаються протягом 60 календарних днів;

- декларації, передбачені абзацом першим частини другої статті 45 Закону (декларації осіб, які припиняють діяльність, повязану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування), службових осіб, які 15 серпня 2016 року чи пізніше цієї дати припиняють діяльність, повязану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, та станом на день такого припинення займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище;

- повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування, передбачені частиною другою статті 52 Закону, службових осіб, які станом на 15 серпня 2016 року чи пізніше цієї дати займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище.

Другий етап - з 00 годин 00 хвилин 01 січня 2017 року для всіх інших субєктів декларування та декларацій (повідомлень), передбачених Законом.

Рішенням Національного агентства від 18.08.2016 № 1 «Про внесення змін до деяких рішень Національного агентства з питань запобігання корупції щодо функціонування Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», внесені зміни у підпункт 1 пункту 1 рішення Національного агентства від 10.06.2016 року № 2 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 958/29088) «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», а саме: слова та цифри «15 серпня 2016 року» змінити словами та цифрами «01 вересня 2016 року». Таким чином, система подання та оприлюднення відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочала свою роботу в два етапи, а перший етап - з 00 годин 00 хвилин 01 вересня 2016 року, в тому числі і для таких типів декларацій (повідомлень) та субєктів декларування:

- щорічні декларації за 2015 рік службових осіб, які станом на 01 вересня 2016 року займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище. Зазначені декларації подаються протягом 60 календарних днів;

- декларації, передбачені абзацом першим частини другої статті 45 Закону (декларації осіб, які припиняють діяльність, повязану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування), службових осіб, які 01 вересня 2016 року чи пізніше цієї дати припиняють діяльність, повязану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, та станом на день такого припинення займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище;

- повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування, передбачені частиною другою статті 52 Закону, службових осіб, які станом на 01 вересня 2016 року чи пізніше цієї дати займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище.

Рішенням Національного агентства від 10.06.2016 року № 3 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 961/29091) затверджено Форму повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування та правила заповнення форми повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування. Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подається ним особисто шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Національного агентства через власний персональний електронний кабінет субєкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - Реєстр). Паперова копія повідомлення не надсилається (не подається). Зазначена у повідомленні інформація включається до Реєстру та оприлюднюється у публічній частині Реєстру на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Встановлено, що 12.08.2017 ОСОБА_2, будучи посадовою особою державної лісової охорони, згідно договору купівлі-продажу транспортного засобу №1836 від 12.08.2017 придбав обєкт рухомого майна автомобіль «Kia Sportage» 2014 року випуску, вартість якого на момент набуття у власність складала 90 тисяч гривень.

У подальшому, 12.06.2017 ОСОБА_2 провів державну реєстрацію вказаного транспортного засобу у регіональному сервісному центрі в Черкаській області МВС України.

Згідно з відомостями отриманими з офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції «nazk.gov.ua», ОСОБА_2 після придбання вказаного автомобіля 12.08.2017, не повідомив у десятиденний термін Національне агентство про суттєві зміни у своєму майновому стані, шляхом заповнення відповідного повідомлення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції. Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані до Єдиного державного реєстру декларацій ОСОБА_2 подав лише 17.05.2018. Разом з тим, згідно вимог ч.2 ст.52 Закону граничний термін повідомлення про суттєві зміни для ОСОБА_2 був визначений 22.08.2017, тобто десятий день після набуття права власності на рухоме майно автомобіль.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет на 2017 рік», з 1 січня 2017 року установлено розмір мінімальної заробітної плати у сумі 1600 грн.

У судовому засіданні правопорушник вину у вчиненні адміністративного корупційного правопорушення не визнав, просив суд закрити провадження по справі за закінченням строків давності притягнення до адміністративної відповідальності, без визнання вини.

Захисник просив суд закрити провадження по справі відносно ОСОБА_2 за закінченням строків давності притягнення до адміністративної відповідальності, без визнання вини.

Прокурор вважає, що винність ОСОБА_2 підтверджується зібраними по справі доказами, в його діях вбачає склад адміністративного корупційного правопорушення за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, тому просив суд застосувати до порушника стягнення у вигляді штрафу.

Суд, заслухавши правопорушника, захисника, прокурора та дослідивши надані в судове засідання матеріали справи приходить до наступного.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 11 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Згідно з вимогами ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього обвинувачення.

Відповідно до положень ст. 7 КУпАП провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

За змістом ст. 252-280 КпАП України при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об'єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з'ясувати чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Факт вчинення ОСОБА_2 адміністративного корупційного правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП підтверджується матеріалами справи, а саме:

-даними протоколу серії ГП № 507885 від 26.06.2018 року;

-даними витягу з єдиного державного реєстру декларацій від 18.06.2018 року, згідно якого виявлено декларацію ОСОБА_2;

-даними відповіді на запит щодо надання інформації від 15.06.2018 року, згідно якого подається інформація на лісничого ОСОБА_2;

-даними наказу № 233-к від 01.10.2009 року, згідно якого ОСОБА_2 прийнято на посаду в.о. лісничого;

-даними наказу № 13-к від 06.04.2012 року, згідно якого ОСОБА_2 затверджено на посаді лісничого Дубіївського лісництва ДП «Черкаське лісове господарство» з 13.04.2012 року;

-даними посадової інструкції ДП «Черкаське лісове господарство»;

-даними облікової картки транспортного засобу від 12.08.2017 року;

-даними договору купівлі-продажу від 12.08.2017 року, згідно якого ОСОБА_2 придбав транспортний засіб;

-даними постанови про затвердження Положення про державну лісову охорону від 16.09.2009 року № 976;

-даними витягу із ЗУ «Про запобігання корупції»;

-даними витягу із ЗУ «Про державний бюджет України на 2017 рік»;

-даними рішення Національного агентства з питань запобігання корупції;

-даними порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації;

Таким чином, ОСОБА_2, будучи лісничим Дубіївського лісництва Державного підприємства «Черкаське лісове господарство», будучи відповідно до підпункту «е» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» (далі по тексту Закону) субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, згідно договору купівлі-продажу транспортного засобу №1836 від 12.08.2017 придбав у приватну власність обєкт рухомого майна - автомобіль «Kia Sportage» 2014 року випуску, вартість якого на момент набуття у власність складала 90 тисяч гривень, що перевищує 50 прожиткових мінімумів на одну працездатну особу, встановлених на 1 січня 2017 року (тобто суму 80 000 гривень), та в порушення вимог ч.2 ст.52 Закону, без поважних причин, несвоєчасно повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані, чим вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена частиною 2 статті 1726 КУпАП.

Аналіз зібраних доказів свідчить про те, що вина ОСОБА_2 за ст. 172-6 ч. 2 КУпАП доведена повністю.

Відповідно до вимог ч. 3 ст. 38 КпАП України адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов'язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Як вбачається з письмових матеріалів справи, зокрема, протоколу про адміністративне правопорушення від 26.06.2018 року, дата виявлення правопорушення 26.05.2018 року.

Таким чином, строк накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_2 за вчинене правопорушення станом на 10.10.2018 року закінчився.

Згідно із п. 7 ст. 247 КпАП України провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за закінченням строків на момент розгляду справи, передбачених ст. 38 КпАП України.

Згідно листа ВССУ № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією», ВССУ роз'яснив, що судам слід мати на увазі, що адміністративне стягнення за вчинення корупційного правопорушення може бути накладено протягом трьох місяців із дня виявлення, але не пізніше двох років із дня його вчинення (ч. 3 ст.38 КУпАП). Для визначення початку перебігу строку давності притягнення особи до адміністративної відповідальності за адміністративні правопорушення, пов'язане з корупцією, важливу роль відіграють як день вчинення, так і день виявлення правопорушення. Будь-якого продовження перебігу строків накладення адміністративних стягнень законом не передбачено, тому в разі їх закінчення провадження у справі закривається.

Вказівка законодавця у п. 7 ст. 247 КУпАП «на момент розгляду справи» означає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, якщо на початок розгляду справи закінчилися строки, встановлені ст. 38 КУпАП.

При цьому, якщо на момент розгляду справи в суді закінчились строки притягнення особи до адміністративної відповідальності, то суд в разі заперечення особою своєї вини чи наявності у її діях складу адміністративного правопорушення спочатку в повному обсязі досліджує всі обставини справи, встановлює, чи містить діяння ознаки та склад адміністративного корупційного правопорушення, чи належить особа до суб'єктів цього корупційного правопорушення, чи винна вона в його вчиненні, і лише після цього закриває провадження у справі.

Відповідно до правового висновку ВАСУ від 07.11.2017 року - Науково-консультативної ради при ВАСУ, згідно якого пункт 7 частини першої статті 247 КУпАП не містить положень про наявність у суду повноважень щодо встановлення обставин вчинення адміністративного правопорушення, наявності вини особи у його вчиненні у разі закриття провадження про адміністративні правопорушення. Тлумачення абзацу першого статті 247 КУпАП дозволяє дійти висновку, що встановлення зазначених у цій статті юридичних фактів є єдиною необхідною підставою для припинення будь-яких дій щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності незалежно від встановлених будь-яких інших обставин, що підлягають з'ясуванню при розгляді справи про адміністративне правопорушення (стаття 280 КУпАП), у тому числі й вини особи у його вчиненні.

Таким чином, поєднання закриття справи з одночасним визнанням вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення є взаємовиключними рішеннями, і прийняття таких двох взаємовиключних рішень в одній постанові про закриття справи свідчить про порушення права людини на справедливий суд, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. За правилами статті 284 КУпАП рішенням, що доводить вину особи, є постанова про накладення адміністративного стягнення або застосування заходів впливу, умовою якої є визначення вини.

Отже, вина осіб, що притягуються до адміністративної відповідальності, не встановлюється у справах, у яких провадження закривається.

Враховуючи те, що строк накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_2 закінчився, провадження у даній справі підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ст. 38, ч. 2 ст. 172-6, 247 КпАП України, Законом України «Про запобігання корупції»,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне корупційне правопорушення про притягненняОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 2 ст. 172-6 КУпАП закрити в звязку з закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Черкаської області через суд першої інстанції протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Головуючий : А.А.Чечот