ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" вересня 2018 р. суддя Київського районного суду м. Харкова Єфіменко Н.В., розглянувши адміністративний матеріал у відношенні ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, головний бухгалтер КП "Харківводоканал", мешкає: м. Харків, б-р. Грицевця, 7, кв. 77, за ч.1 ст.163-2 КУпАП, -

встановив:

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення №168 від 25.06.2018р. при проведенні перевірки КП "Харківводоканал», головним бухгалтером якого є ОСОБА_1, встановлене несвоєчасне подання платіжних доручень на перерахування узгоджених сум податкових зобов'язань з податку на додану вартість за період з 27.04.2018р. по 25.06.2018р. порушення встановлене актом перевірки №350/28-10-50-12-08/03361715 від 25.06.2018р.

ОСОБА_1, про дату, час та місце розгляду справи повідомлялась належним чином, до судового засідання не зявилась, подала заяву, в якій вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала, посилаючись на сплив строку накладення адміністративного стягнення. Також вказала, що несвоєчасне та неповне відшкодування заборгованості в різниці в тарифах призвело до вихолощення обігових коштів КП "Харківводоканал". Станом на 01.01.2016р. некомпенсована заборгованість бюджету з різниці в тарифах склала 404,6 млн. грн., станом на 25.06.2018р. 356,3 млн. грн.

Дослідивши матеріали справи, доходжу наступного:

Відповідно до ст. 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

Кодексом України про адміністративні правопорушення визначено форму і основні елементи змісту протоколу про адміністративне правопорушення. В ньому, зокрема, повинно бути викладені всі обставини вчинення правопорушення, встановлені на підставі сукупності досліджених доказів, які наведені на обґрунтування наявності складу правопорушення і правильності його юридичної кваліфікації.

У відповідності до ст. 245 КУпАП, суд має повно, всебічно і об'єктивно з'ясувати обставини кожної справи, вирішуючи її в точній відповідності до вимог чинного законодавства.

Відповідно до ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання: чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Згідно ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративної відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують та обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 1 ст. 163-2 КУпАП передбачена відповідальність за неподання або несвоєчасне подання посадовими особами підприємств, установ, організацій платіжних доручень на перерахування належних до сплати податків та зборів (обовязкових платежів).

Суб'єкт адміністративного проступку - спеціальний (посадові особи підприємства, установ, організацій), суб'єктивна сторона правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності.

Наявність у КП "Харківводоканал" податкового боргу з податку на додану вартість є визначальною умовою при отриманні субвенції здержавного бюджету, оскільки економічна складова тарифів на послуги з централізованого водопостачання та водовідведення була визнана Державою як необґрунтована, що дозволяє підприємству дотримуватися вимог виробничо-технічного процесу та трудового, господарського й податкового законодавства зокрема.

Несвоєчасні розрахунки КП «Харківводоканал» із державним бюджетом цілком врегульовано діючим законодавством і, відповідно, не можуть вважатись податковим правопорушенням.

Згідно акту від 25.06.2018р. №350/28-10-50-12-08/03361715, податкове зобовязання за грудень 2016р., що мало бути сплачене до 30.01.2017р., сплачене несвоєчасно та не в повному обсязі (а.с.2-4).

Заперечення ОСОБА_1 зазначені у вищевказаному акті всупереч п. 1.6.2 «Методичних рекомендацій щодо порядку взаємодії між підрозділами органів державної фіскальної служби при організації, проведенні та реалізації матеріалів перевірок платників податків», затверджених наказом ДФС України №22 від 31.07.2014р., до матеріалів справи не додані.

Таким чином, доводи ОСОБА_1 про утворення вищевказаної заборгованості внаслідок несвоєчасного та не в повному обсязі відшкодування Державою різниці в тарифах, матеріалами справи не спростовані.

Доказів того, що вказане відшкодування безпосередньо залежало від дій ОСОБА_1 не надано.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, у справах «Кобець проти України» від 14.02.2008р., «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001р., «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002р. неодноразово вказує, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

Тобто усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Аналогічна норма міститься і в ст. 62 Конституції України.

З урахуванням викладеного, вважаю, що матеріали справи не містять доказів наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-2 КУпАП.

Також, згідно ч. 2 ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративне правопорушення підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладене не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення.

Відповідно до п.7 ч.1 ст.247 КУпАП провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Так, актом перевірки №350/28-10-50-12-08/03361715 від 25.06.2018р., що став підставою складання протоколу №167 від 25.06.2018р., встановлена несвоєчасна сплата КП «Харківводоканал» узгоджених сум грошових зобовязань з податку на додану вартість за звітній період грудень 2016р. у сумі 288 521, 35 грн., які мали бути сплачені до 30.01.2017р.

Таким чином, вказаним актом зафіксований факт порушення строку подачі платіжного доручення, допущеного підприємством 30.01.2017р. Тримісячний строк, визначений ст.38 КУпАП для накладення адміністративного стягнення за вказане правопорушення сплив 30.04.2017р. і проведення органом, який склав протокол чергової перевірки в період з 27.04.2018р. по 25.06.2018р. вищевикладеної обставини не змінює.

З урахуванням викладеного, провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю у звязку із закінченням на момент її розгляду строків, передбачених ч.2 ст. 38 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 38, 247, 256, 283, 284 КУпАП, -

постановив:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч.1 ст.163-2 КУпАП,- закрити у звязку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Постанова може бути оскаржена шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає чинності після закінчення строку на її оскарження та може бути предявлена до виконання протягом трьох місяців.

Суддя: