Провадження №3/201/1489/18
Справа № 201/4031/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 грудня 2018 року суддя Бабушкінського районного суду м.Дніпропетровська Марущак С.Л., з участю захисника Охрименко М.І. та прокурора Дніпропетровської місцевої прокуратури № 2 Карпенко Р.І., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Управління захисту економіки в Дніпропетровській області Департамент захисту економіки Національної поліції України відносно:

ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, який є депутатом Дніпровської міської ради, мешкає: АДРЕСА_1,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.1726 КУпАП,-

В С Т А Н О В И Л А :

Відповідно до протоколу про вчинення адміністративного правопорушення №563 від 11.04.2018, ОСОБА_3, будучи депутатом Дніпровської міської ради, являючись суб'єктом відповідальності за корупційні та пов'язані з корупцією правопорушення відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», 25.01.2017 року, придбав у власність рухоме майно, а саме автомобіль марки Lexus LX - 450d, модель «Lx400», 2016 року випуску, номер кузова НОМЕР_1, вартістю 3 161 491 грн., тобто на суму, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня 2017 року, тобто на суму, що перевищує 80 000 грн.

28.01.2017, ОСОБА_3, виконуючи вимоги законодавства, здійснив, на своє ім'я реєстрацію автомобіля марки Lexus LX - 450d , модель «Lx400», 2016 року випуску, номер кузова НОМЕР_1, будучи достовірно обізнаним про вартість цього майна, що перевищувало 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня 2017 року.

Таким чином, 28.01.2017 у ОСОБА_3, як суб'єкта декларування, відбулись суттєві зміни у майновому стані.

Частиною 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та оприлюднюється на офіційному сайті Національного агентства.

Водночас, відповідно до результатів пошуку у Єдиному державному реєстрі декларацій на офіційному сайті Національного агенства з питань запобігання корупції, здійсненому 11.03.2018 встановлено, що ОСОБА_3, повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, що відбулися 28.01.2017 внаслідок купівлі зазначеного транспортного засобу, подав лише 26.02.2018.

Таким чином, ОСОБА_3 своєчасно, тобто у десятиденний строк, коли йому достовірно стало відомо про суттєву зміну його майнового стану - придбання рухомого майна у власність, вартість якого перевищувала 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня 2017 року, не виконав обов'язку щодо вчинення дій, спрямованих на письмове повідомлення Національного агенства з питань запобігання корупції про вищевказані суттєві зміни у майновому стані шляхом заповнення та подачі відповідних форм на офіційному веб-сайті Національного агенства з питань запобігання корупції з використанням програмних засобів Єдиного державного реєстру декларацій осіб, на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та оприлюднення на офіційному сайті Національного агентства, тим самим своїми діями ОСОБА_3 скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП.

В суді ОСОБА_3 винну у вчинені адміністративного правопорушення не визнав та пояснив, що дійсно, будучи депутатом Дніпровської міської ради, 25.01.2017 ним було придбано автомобіль марки Lexus LX - 450d. Однак, у десятиденний строк з моменту придбання майна, він не повідомив про це Національне агентство з питань запобігання корупції, бо ніяких роз'яснень з цього приводу в Дніпровській міській раді на той час не проводилось. Умислу приховати свої прибутки в нього не було, оскільки автомобіль він зареєстрував на себе і вважав, що повинен його задекларувати під час заповнення декларації за 2018 рік. При цьому він вважає, що суттєвих змін у його майновому стані не відбулося, оскільки автомобіль він придбав за кошти, які ним були вже задекларовані у попередній декларації. Крім того, вважає, що в ДЗЕ НП України відсутні повноваження на здійснення перевірки декларації.

Прокурор Карпенко Р.І. просив суд визнати ОСОБА_3 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.1726 КУпАП, та закрити провадження у зв'язку зі спливом строків притягнення до відповідальності.

Вислухавши ОСОБА_3, захисника, прокурора, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вважаю необхідним справу провадженням закрити, у зв'язку з відсутністю в діях ОСОБА_3 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.1726 КУпАП.

За змістом ст.ст.252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об'єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з'ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, частина 2 статті 1726 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за порушення вимог фінансового контролю, яке полягає у неповідомленні або у несвоєчасному повідомленні про суттєві зміни у майновому стані.

Об'єктивними ознаками складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.1726 КУпАП, є активна форма його прояву - умисна дія, умисне неповідомлення або умисне несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Склад правопорушення - це наявність об'єктивних та суб'єктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням. Відсутність хоча б однієї з цих ознак означає відсутність складу в цілому.

Таким чином, вирішуючи питання про наявність в діях ОСОБА_3 складу адміністративного корупційного правопорушення, крім іншого, необхідно враховувати наявність суб'єктивної сторони даного правопорушення, яка виходячи із поняття корупційного правопорушення, викладеного в ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» характеризується умисною формою вини.

Відповідно ст.10 КУпАП, адміністративне правопорушення визначається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести в діях особи умисел на несвоєчасне повідомлення. Однак, жодного доказу на підтвердження в діях ОСОБА_3 умислу, направленого на порушення ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» або на порушення вимог фінансового контролю, протокол про адміністративне правопорушення не містить, крім цитування положень КУпАП.

Оскільки, як вбачається із пояснень ОСОБА_3, останній своєчасно не повідомив про придбання автомобіля, у зв'язку з необізнаністю, а тому у нього не було на меті приховувати майновий стан, адже він оприлюднив цю інформацію 26.02.2018, а тому в його діях відсутній умисел на вчинення правопорушення, передбаченого ч.2 ст.1726 КУпАП, у зв'язку з чим відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.1726 КУпАП.

Крім того відповідно до п.1 п.п.1 п.3 п.5 розділу 1 Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції №56 від 10.02.2017, визначає механізм проведення НАЗК контролю та повної перевірки декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування

Згідно з пунктами 2-5 розділу ІІ Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларації. У разі отримання інформації (повідомлення), передбаченої у п.п.1, 2 п.2 цього розділу, НАЗК перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації суб'єктом декларування. У випадку встановлення факту неподання декларації НАЗК письмово повідомляє про це суб'єкта декларування та спеціально уповноважених суб'єктів у сфері протидії корупції у визначеному НАЗК порядку.

Як вбачається з матеріалів справи, перевірка стосовно ОСОБА_3 проводилась виключно працівником Управління захисту економіки в Дніпропетровській області ДЗЕ Національної поліції України, який відбирав пояснення, робив запити, збирав докази, склав протокол про адміністративне правопорушення. Будь-які відомості, щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовно ОСОБА_3, а також повідомлення НАЗК про результати такої перевірки Департаменту захисту економіки Національної поліції України, відсутні.

Таким чином, Департамент УЗЕ Національної поліції України не відноситься до суб'єктів, які наділені правом перевірки як декларацій, так і повідомлень про суттєві зміни у майновому стані суб'єктів декларування. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК.

Згідно з п.8 ч.1 ст.11 Закону України «Про запобігання корупції» до повноважень Національного агентства належить, зокрема здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування

Відповідно до ч.2 ст.49 державні органи, органи влади Автономної Республіки Крим, органи місцевого самоврядування, а також юридичні особи публічного права зобов'язані перевіряти факт подання суб'єктами декларування, які в них працюють (працювали або входять чи входили до складу утвореної в органі конкурсної комісії, до складу Громадської ради доброчесності, відповідних громадських рад, рад громадського контролю, утворених при державних органах), відповідно до цього Закону декларацій та повідомляти Національне агентство про випадки неподання чи несвоєчасного подання таких декларацій у визначеному ним порядку.

Як визначив у своєму рішенні від 26 березня 2018 року у справі № 800/513/17 Верховний Суд, системний аналіз наведених норм дає підстави дійти висновку, що здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, у тому числі щодо достовірності і повноти відомостей, зазначених суб'єктом декларування у декларації, належить до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції.

Аналізуючи вищевказані норма та обставини справи, приходжу до висновку, що всі дії щодо збирання доказів у даній справі проведені не уповноваженим органом, що дає підстави визнати недопустимими всі докази по справі.

За змістом ст.62 Конституції України особа вважається невинуватою доки її вину не буде доведено в законному порядку. Ніхто не зобов'язаний доводити свою невинуватість. Обвинувачення не може грунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

На підставі викладеного, вважаю необхідним справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 провадженням закрити за відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.1726 КУпАП.

Керуючись ст.247, ст.ст.283-284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 за ч.2 ст.1726 КУпАП - закрити, у зв'язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді може бути оскаржена до Дніпровського апеляційного суду протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя

Бабушкінського районного суду С.Л.Марущак

м.Дніпропетровська