справа № 208/2077/18
№ провадження 3/208/912/18
ПОСТАНОВА

Іменем України

04 травня 2018 р. м. Кам`янське

Суддя Заводського районного суду м. Дніпродзержинська Ізотов І.М., розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 , громадянина України, директора ТОВ «Агропромхім, за ч.1 ст.163-1 КУпАП,

в с т а н о в и в:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 3 від 06 лютого 2018 року, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

До суду ОСОБА_1 не з`явився, заяв, клопотань не надавав.

Ст. 268 КУпАП встановлено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Згідно п. 3 ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення встановлює, чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду.

В порушення вказаних вимог закону та підзаконного нормативно-правового акту, вказаний протокол про адміністративне правопорушення не містить відомостей щодо сповіщення особи, що притягається до адміністративної відповідальності, про дату, час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 268 КУпАП, дана категорія справ до вичерпаного переліку, за якими обов`язкова присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, не відноситься, однак дана норма може бути застосована лише у випадку наявності у матеріалах справи підтвердження щодо її належного сповіщення.

Розгляд справи за відсутності особи, що притягається до адміністративної відповідальності без відомостей щодо належного її сповіщення про дату, час та місце судового розгляду є порушенням ст. 268 КУпАП та обмеженням права доступу до суду в розумінні п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Правова природа адміністративної відповідальності за своєю суттю є аналогічною кримінальній, оскільки також є публічною, пов`язана із застосуванням державного примусу, ініціюється органами, які наділені владними повноваженнями, а застосовувані санкції можуть бути доволі суттєвими для особи. В пункті 21 рішення ЄСПЛ у справі «Надточій проти України» від 15.05.2008 року (заява N 7460/03) зазначено, що Уряд України визнав карний кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Пунктом 39 рішення ЄСПЛ у справі «Лучанінова проти України» від 09.06.2011 року (Заява № 16347/02) Суд зауважив, що з огляду на загальний характер законодавчого положення а також профілактичну та каральну мету стягнень, передбачених Кодексом України про адміністративні правопорушення, провадження у таких справах є кримінальними для цілей застосування Конвенції (рішення у справах «Езтюрк проти Німеччини» (Ozturk v. Germany), від 21 лютого 1984 року, пп. 52-54, Series A № 73; «Лауко проти Словаччини» (Lauko v. Slovakia), 2 вересня 1998 року, пп. 56-59, Reports of Judgments and Decisions 1998-VI; ухвала щодо прийнятності у справі «Рибка проти України» (Rybka v. Ukraine), заява № 10544/03, від 17 листопада 2009 року).

Законодавець визначає основоположними процесуальними правами особи, яка бере участь у справі, права бути належно повідомленою про дату, час та місце судового розгляду та право на захист.

Відповідно до ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді). Якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших Законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його порушення. У разі відмови в порушенні кримінальної справи або закриття кримінальної справи але при наявності в діях порушника ознак адміністративного правопорушення адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через місяць з дня прийняття рішення про відмову в порушенні кримінальної справи або її закриття.

Статтею 247 КУпАП передбачені обставини, що виключають провадження в справі про адміністративне правопорушення. Вказаною статтею передбачено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю, зокрема, за закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 цього Кодексу.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення та акту перевірки, адміністративне правопорушення було виявлено 06.02.2018р., протокол про адміністративне правопорушення надійшов до Заводського районного суду 16.04.2018 року, тобто строк накладення адміністративного стягнення у цьому випадку тривав менше місяця.

Враховуючи те, що особа, що притягається до адміністративної відповідальності про дату, час та місце судового розгляду не сповіщена, суд позбавлений можливості належним чином повідомити їй ці відомості та те, що наразі сплив преклюзивний строк притягнення особи до адміністративної відповідальності, подальше провадження в справі про адміністративне правопорушення виключається.

Керуючись ст. 38, 247, 268 КУпАП, суддя

постановив:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 163-1 КУпАП закрити у зв`язку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків накладення адміністративного стягнення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її ухвалення до Дніпровського апеляційного суду через Заводський районний суд м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області.

Суддя Ізотов В. М.