Роздільнянський районний суд Одеської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа № 511/1753/18

Номер провадження: 3/511/730/18

"12" жовтня 2018 р. Роздільнянський районний суд Одеської області в складі:

головуючого судді - Теренчук Ж . В .,

секретаря - Ніколас С.О.,

за участю прокурора Пантась О.В.,

правопорушника ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м. Роздільна Одеської області матеріали адміністративної справи, які надійшли з Управління захисту економіки у Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, 14.10.19670 року народження, громадянку України, депутата сьомого скликання Роздільнянської районної ради Одеської області , зареєстровану та проживаючу за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_1,

за ч. 1 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 обрано депутатом Роздільнянської районної ради Одеської області сьомого скликання відповідно до протоколу першого пленарного засідання Роздільнянської районної ради від 05.11.2015 року та постанови №65 Роздільнянської районної виборчої комісії «Про реєстрацію депутатів Роздільнянської районної ради Одеської області».

Відповідно до підпункту «б» частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» субєктами, на яких поширюється дія цього закону є особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування , в тому числі і депутати районних рад.

Відповідно до ч.1 ст.45 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пункті 1, частини першої статті 3 цього Закону, зобовязані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

ОСОБА_1, будучи депутатом районної ради, відповідно до підпункт «б» пункту 1 частини 1 статті 3, ч.1 45 Закону України «Про запобігання корупції» та примітки до статті 172-6 КУпАП особою, уповноваженою на виконання функцій місцевого самоврядування, а також будучи субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, зобовязана була у встановленому цим законом порядку подавати щорічно до 01 квітня шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції, декларацію про майновий стан та прибутки за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Відповідно до вимог законодавства останнім днем подання декларації за 2017 рік для осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування було - 31 березня 2018 року.

ОСОБА_1, в період перебування на виборній посаді, достовірно знаючи про необхідність подати у період часу до 31.03.2018 року декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій місцевого самоврядування, за 2017 рік в порушення вимог абз.3 п.2 Прикінцевих положень Закону України «Про запобігання корупції» несвоєчасно подала до Національного агентства з питань запобігання корупції електронну декларацію про свій майновий стан, а саме 03.04.2018 року о 23:24год., що підтверджується даними Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування .

Згідно протоколу своїми діями ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст.172-6 КУпАП, тобто порушення вимог фінансового контролю: несвоєчасне подання без поважних причин декларації особи, уповноваженої на виконання функцій місцевого самоврядування.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні даного правопорушення не визнала. Суду пояснила, що вона була своєчасно ознайомлена з положеннями Закону України «Про запобігання корупції» та повідомлена про необхідність оприлюднення та подачі електронної декларації за 2017 рік до 31.03.2018 року. На початку березня вона почала заповнювати декларацію, однак при відправленні виникали помилки, які вона виправляла. Наприкінці березня 2017 року у неї закінчився термін дії електронного цифрового підпису (ЕЦП) та 31.03.2018 року вона вимушена була звернутись до Роздільнянського відділення «Приват Банк», де їй виготовили новий ЕЦП. Після цього нею на сайті Агентства було подано заявку на заміну ключа. Їй було повідомлено, що 3 дні після цього вона не зможе користуватись сайтом, про що їй раніше не було відомо.

З 31.03.2018 року по 03.04.2018 року вона не могла подати декларацію завчасно саме по цій причині. 03.04.2018 року вона вкотре повторила спробу зайти на сайт та подати декларацію, її спроба була вдалою, сайт підтвердив отримання декларації.

Прокурор Пантась О.В. в судовому засіданні просила визнати правопорушника винною у вчиненні правопорушення та притягнути ОСОБА_1 до відповідальності, наклавши стягнення у виді штрафу в межах санкції відповідної статті.

Не зважаючи на невизнання вини правопорушником, її причетність до вчинення корупційного правопорушення підтверджується зокрема:

- протоколом засідання Роздільнянської районної ради від 05.11.2015 року та постановою №65 Роздільнянської районної виборчої комісії «Про реєстрацію депутатів Роздільнянської районної ради Одеської області», згідно якої кандидата у депутати Роздільнянської районної ради від Роздільнянської організації «Всеукраїнське обєднання «Батьківщина» ОСОБА_1 визнано обраним депутатом Роздільнянської районної ради Одеської області сьомого скликання (а.с.28,46);

- витягом з Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, згідно якого датою публікації електронної декларації про майновий стан та прибутки ОСОБА_1 є 03.04.2018 року (а.с.10);

- протоколом сімнадцятої позачергової сесії Роздільнянської районної ради від 24.02.2017 року, на якій депутати Роздільнянської районної ради були повідомлені про терміни подання електронних декларації про майновий стан та прибутки за минулий рік (а.с.61);

- рапортом уповноваженої особи УЗЕ в Одеській області від 07.07.2018 року про виявлення факту несвоєчасно подання електронної декларації субєктом декларування ОСОБА_1А.(а.с.64).

У відповідності до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

У відповідності до вимог ч. 2 ст. 268 КУпАП при розгляді справ про адміністративні правопорушення за ст.ст. 172-4172-9 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов'язковою.

Згідно до ч. 1 ст. 277-2 КУпАП повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніш як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначаються дата і місце розгляду справи.

Згідно до ч. 3 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов'язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212 -21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Так із змісту поданих до суду матеріалів встановлено, що листом від 24.05.2018 року за вих. №65/32/229шт заступника начальника Управління служби безпеки України в Одеській області на адресу начальника УЗЕ в Одеській області було повідомлено про виявлення факту несвоєчасної подачі ОСОБА_1 електронної декларації про майновий стан та доходи за 2017 рік.(а.с.8)

Таким чином дане правопорушення було виявлено - 24.05.2018 року (а.с.8), а відповідно до ч.3 ст.38 КУпАП термін накладення адміністративного стягнення за вчинене правопорушення закінчувався - 24.08.2018 року.

Тобто дані докази, наявні в матеріалах справи, свідчать про те, що компетентні органи по боротьбі з корупцією встановили факт вчинення правопорушення значно раніше дати складання протоколу.

Із матеріалів справи встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення було складено - 09.08.2018 року, до Роздільнянського районного суду Одеської області матеріали справи надійшли - 14.08.2018 року. Однак здійснити авторозподіл справи в день надходження не представилось можливим в звязку з перебуванням усіх суддів Роздільнянського районного суду Одеської області у відрядженні для здачі екзамену з кваліфоцінювання, 16.08.2018 року згідно авто розподілу справа була передана в провадження судді.

Не маючи змоги повідомити в установлений строк ОСОБА_1 про час та місце розгляду справи, останні телефонограмою була повідомлена про час та місце розгляду справи, призначену до розгляду на 22.08.2018 року.

Однак 22.08.2018 року від ОСОБА_1 на адресу суду надійшла заява про відкладення слухання справи, в звязку з хворобою, про що надано відповідну довідку.

Подальший розгляд справи та виклики в судове засідання були здійсненні за межами строків притягнення останньої до відповідальності , а саме на 20.09.2018 року. Розгляд справи не відбувся в звязку з перебування ОСОБА_1 у додатковій оплачувальній відпустці на період складання осінньої екзаменаційної сесії з 10.09.2018 року по 29.09.2018 року.

В період з 27.09.2018 року по 12.10.2018року головуючий по справі перебував у черговій щорічній відпустці. Розгляд справи призначено на 12.10.2018 року.

Суд вважає, що встановлення законодавцем строку давності притягнення до відповідальності є важливою гарантією прав особи, що випливає з принципу правової визначеності, який є елементом принципу верховенства права. У зв'язку з цим тлумачення положень ч.3 ст.38 КУпАП не може носити довільного характеру та розумітися суто формально, зокрема, шляхом ототожнення моменту виявлення правопорушення з моментом складення протоколу про адміністративне правопорушення.

Так, у справі «ОСОБА_2 проти України»(ОlеksапdrVо1кovv. Ukraine, рішення від 9 січня 2013 року, заява № 21722/11) Європейський суд з прав людини (ЄСПЛ) зазначив: «Суд вважає, що строки давності слугують кільком важливим цілям, а саме: забезпеченню юридичної визначеності та остаточності, захисту потенційних відповідачів від не заявлених вчасно вимог, яким може бути важко протистояти, та запобігти будь-якій несправедливості, яка могла б виникнути, якби від судів вимагалося виносити рішення щодо подій, що мали місце у віддаленому минулому, на підставі доказів, які через сплив часу стали ненадійними та неповними... Строки давності є загальною рисою національних правових систем договірних держав щодо кримінальних, дисциплінарних та інших порушень." (§§137, 139).

Практика ЄСПЛ не містить конкретних вимог щодо того, яким тривалим має бути строк притягнення до відповідальності, у тому числі до адміністративної, залишаючи це питання на розсуд держави, у першу чергу, законодавця. Проте на думку ЄСПЛ, держави повинні встановити такі строки, при цьому відповідні норми мають відповідати критеріям якості та передбачуваності. (див.: ОАО NeftyanayaKompaniyaYukosv. Russia, §571).

Проаналізувавши всі докази по справі, суд приходить до висновку, що моментом виявлення даного правопорушення обґрунтовано належить вважати момент його виявлення працівниками Управління СБУ в Одеській області згідно листа щодо викриття корупційного правопорушення від 24.05.2018 року, оскільки саме на підставі зібраних ними матеріалів було складено протокол про адміністративне правопорушення. Інше тлумачення могло б призвести до порушення стандартів, сформульованих ЄСПЛ при тлумаченні положень статей 1, 6, 7 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод і ст. 1 Першого протоколу до цієї Конвенції, а тому провадження підлягає закриттю в силу ст.38 ч.3 КУпАП

Поєднання закриття справи з одночасним визнанням вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення є взаємовиключними рішеннями, і прийняття таких двох взаємовиключних рішень в одній постанові про закриття справи свідчить про порушення права людини на справедливий суд, передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. За правилами статті 284 КУпАП рішенням, що доводить вину особи, є постанова про накладення адміністративного стягнення або застосування заходів впливу, умовою якої є визначення вини.

Таким чином, вина осіб, що притягуються до адміністративної відповідальності, не встановлюється у справах, у яких провадження закривається.

Відповідно до п.п. 1, 7 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у звязку з відсутністю події і складу злочину та у звязку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Керуючись п.1 ч.1 ст.3, ст.45 Закону України «Про запобігання корупції», ст.ст. 27, 38, ч. 1 ст. 172-6, п. 7 ч. 1 ст. 247, ст. 284 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3 за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП закрити в звязку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Одеської області через Роздільнянський районний суд Одеської області, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: Ж. В. Теренчук