П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

13 грудня 2018 року м. Рівне

Суддя Рівненського міського суду Рівненської області Рогозін С.В., з участю прокурора Чернеги Ю.П., особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, захисника ОСОБА_2, розглянувши матеріали, що надійшли від Управління захисту економіки в Рівненській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, проживаючої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, головного державного інспектора відділу організації, планування роботи та контролю управління організації роботи Головного Управління ДФС у Рівненській області, за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП,

в с т а н о в и в:

26 жовтня 2018 року відносноголовного державного інспектора відділу організації, планування роботи та контролю управління організації роботи Головного Управління ДФС у Рівненській області ОСОБА_1, начальником сектору протидії корупції УЗЕ в Рівненській області ДЗЕ НП України підполковником поліції ОСОБА_3 складено Протокол № 187 про вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Згідно даного Протоколу № 187, ОСОБА_1 - головний державний інспектор відділу організації роботи Головного управління ДФС у Рівненській області, радник податкової та митної справи II рангу, будучи, згідно підпункту «в», «е» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», державним службовцем, посадовою особою центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної податкової політики та державної політики у сфері державної митної справи - субєктом, на якого поширюється дія цього Закону, порушила вимоги встановлені частиною 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції», чим вчинила правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною 2 статті 172-6 КУпАП.

Наказом по ГУ ДФС у Рівненській області від 19.02.2016 року № 23-о ОСОБА_1 призначена на посаду головного державного інспектора відділу організації роботи Головного управління ДФС у Рівненській області. ОСОБА_1 підтверджено спеціальне звання радник податкової та митної справи II рангу.

02.06.2015 року ОСОБА_1, під підпис, ознайомлена з попередженнями про обмеження, які спрямовані на запобігання корупційним та повязаним з корупцією правопорушенням запобігання та врегулювання конфлікту інтересів і одержанню неправомірної вигоди або подарунка та поводження з ними, щодо сумісництва та суміщення з іншими видами діяльності, дотримання вимог фінансового контролю, зокрема із статтями 45 та 52 Закону України «Про запобігання корупції».

У відповідності до Положення, Головне управління ДФС у Рівненській області є територіальним органом Державної фіскальної служби України.

У відповідності до Положення про Державну фіскальну службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 21.05.2014 року № 236, Державна фіскальна служба України є центральним органом виконавчої влади який реалізує державну податкову політику, державну політику у сфері державної митної справи.

У відповідності до статей 41, 342 Податкового кодексу України посадової особи центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної податкової політики та державної політики у сфері державної митної справи відносяться до контролюючих органів та є державними службовцями.

У відповідності до статті 6 Закону України «Про державну службу» посада головного державного інспектора відноситься до категорії «В» посад державної служби.

Відповідно до статей 1, 3, 45 Закону України «Про запобігання корупції», ОСОБА_1, як державний службовець та посадова особа центрального органу виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізацію державної податкової політики та державної політики у сфері державної митної справи, є субєктом декларування та зобовязана подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Згідно із частиною 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів працездатних осіб, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це НАЗК. Вказана інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та оприлюднюється на офіційному веб-сайті НАЗК.

Відповідно до пункту 6 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Реєстру, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № 3, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 року за № 959/29089, субєкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Вартість майна, що було придбано субєктом декларування зазначається у грошовій одиниці України відповідно до останньої грошової оцінки майна або - якщо така оцінка не проводилась чи її результати не відомі суб'єкту декларування - на момент набуття майна у власність (як зазначено в документі, на підставі якого було набуто право власності).

Підпунктом 9 пункту 1 статті 8 Закону України «Про державну службу» зобовязано державних службовців додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції.

11.09.2017 року приватним нотаріусом Рівненського міського нотаріального округу ОСОБА_4 посвідчено свідоцтво про право на спадщину за законом, за яким ОСОБА_1 є спадкоємцем на земельну ділянку площею 0,0523 га для будівництва, обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) в м. Рівне, вул. Гетьмана Виговського, 20, кадастровий номер :01:029:0621, що належала ОСОБА_5, яка померла 02.01.2017 року.

11.09.2017 року за заявою ОСОБА_1, приватний нотаріус Рівненського міського нотаріального округу ОСОБА_4, як державний реєстратор, зареєструвала право власності ОСОБА_1 на земельну ділянку площею 0,0523 га, кадастровий номер :01:029:0621, за адресою: м. Рівне, вул. Гетьмана Виговського, 20.

Згідно із проектом землеустрою 2014 року, який разом із земельною ділянкою перейшов до ОСОБА_1, станом на 01.01.2015 року нормативно-грошова оцінка на земельну ділянку площею 0,0523 га за адресою: м. Рівне, вул. Гетьмана Виговського, 20, становить 156 413,18 гривень (витяг від 12.02.2015 року № 02-19/169).

Згідно із відомостями ГУ Держгеокадастру у Рівненській області станом на 01.01.2017 року нормативно-грошова оцінка на земельну ділянку площею 0,0523 га за адресою: м. Рівне, вул. Гетьмана Виговського, 20, становить 237 588,49 гривень.

У відповідності до норм Цивільного кодексу України:

Спадкуванням є перехід прав (спадщини) від фізичної особи, яка померла (спадкодавця), до інших осіб (спадкоємців) (частина 1 статті 1216).

Право на спадкування виникає у день відкриття спадщини (частина З статті 1223).

Часом відкриття спадщини є день смерті особи (частина 2 статті 1220).

Незалежно від часу прийняття спадщини вона належить спадкоємцеві з часу відкриття спадщини (частина 5 статті 1268).

Якщо у складі спадщини, яку прийняв спадкоємець, є нерухоме майно, спадкоємець зобовязаний зареєструвати право на спадщину в органах, які здійснюють державну реєстрацію нерухомого майна (частина 1 статті 1299).

Право власності на нерухоме майно виникає у спадкоємця з моменту державної реєстрації цього майна (частина 2 статті 1299).

Право власності на земельну ділянку переходить до спадкоємців на загальних підставах, із збереженням її цільового призначення (частина 1 статті 1225).

До нерухомих речей (нерухоме майно, нерухомість) належать земельні ділянки (стаття 181).

У відповідності до норм Земельного кодексу України:

Громадяни України набувають права власності на земельні ділянки на підставі прийняття спадщини (пункту «г» частини 1 статті 81).

Земельна ділянка може бути обєктом цивільних прав виключно з моменту її формування (крім випадків суборенди, сервітуту щодо частин земельних ділянок) та державної реєстрації права власності на неї (стаття 79-1).

Право власності на земельну ділянку виникають з моменту державної реєстрації цього права (стаття 125).

Право власності земельною ділянкою оформлюється відповідно до Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень» (стаття 126).

У відповідності до норм Закону України «Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень»:

Речові права на нерухоме майно, що підлягають державній реєстрації відповідно до цього Закону, виникають з моменту такої реєстрації (стаття 3).

Право власності на земельні ділянки підлягає державній реєстрації (стаття 4, 5).

Свідоцтва про право на спадщину, видане нотаріусом є підставою державної реєстрації права власності (пункт 3 частини 1 статті 27).

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» визначено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу на 01.01.2017 року 1 600 гривень.

Таким чином, 11.09.2017 року (дата державної реєстрації) в результаті набуття земельної ділянки, відома вартість на момент набуття у власність якої становила 156 413,18 гривень, у ОСОБА_1 відбулись зміни у майновому стані, які становлять 97 прожиткових мінімуму працездатних осіб, встановлених на 01.01.2017 року, та виник обовязок, передбачений частиною 2 статті 52 Закону, у десятиденний строк з моменту придбання майна письмово повідомити НАЗК про суттєві зміни в майновому стані.

З урахуванням положень статей 251 - 253 Цивільного кодексу України передбачено, що строком є певний період у часі, зі спливом якого повязана дія чи подія, яка має юридичне значення. Він може визначатися роками, місяцями, тижнями, днями або годинами, його перебіг починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою повязано його початок.

Тобто, у ОСОБА_1 виник обовязок повідомити НАЗК про суттєві зміни в майновому стані упродовж періоду з 00:00 год. 12.09.2017 року по 00:00 год. 22.09.2017 року.

22.09.2017 року в 00:00 год. ОСОБА_1 порушила порядок, передбачений частиною 2 статті 52 Закону, а саме у десятиденний строк з моменту отримання доходу письмово не повідомила НАЗК про суттєві зміни в майновому стані.

Опрацюванням відомостей Реєстру НАЗК встановлено, що станом на 10.10.2018 року повідомлення про суттєві зміни в майновому стані ОСОБА_1 не подано.

Згідно з приміткою до статті 172-6 КУпАП, субєктом правопорушень у цій статті є особи, які, відповідно до частин 1 та 2 статті 45 Закону України «Про запобігання корупції», зобовязані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Таким чином, головний державний інспектор відділу організації роботи ГУ ДФС у Рівненській області ОСОБА_1, будучи субєктом відповідальності за адміністративні правопорушення, повязані з корупцією, в порушення вимог частини 2 статті 52 Закону України «Про запобігання корупції», не повідомила НАЗК про суттєві зміни в майновому стані, чим вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена частиною 2 статті 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні вищевказаного адміністративного правопорушення не визнала повністю, пояснивши, що право на вказану земельну ділянку було нею набуде в порядку спадкування. Оцінка вартості земельної ділянки при спадкуванні не проводилася, а тому, виходячи з розяснень, які надає НАЗК, вона не повинна була подавати повідомлення про суттєві зміни в майновому стані.

Захисник ОСОБА_1 адвокат ОСОБА_2 в судовому засіданні підтримав пояснення, наданні ОСОБА_1 та просив суд закрити провадження у справі за відсутністю події та складу правопорушення.

Заслухавши пояснення особи, яка притягється до адміністративної відповідальності, її захисника, думку прокурора, який підтримав протокол про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст.ст. 245,280 КУпАП, одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до вимог ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) повинна оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності.

Частина 2 статті 172-6 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунку в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

В судовому засіданні встановлено, що 11 вересня 2017 року ОСОБА_1 на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом, виданого приватним нотаріусом Рівненського міського нотаріального округу ОСОБА_4, яке в цей же день було зареєстровано в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності, набув право власності на земельну ділянку площею 0,0523 га, кадастровий номер :01:029:0621, розташовану за адресою: м. Рівне, вул. Гетьмана Виговського, 20, та призначену длябудівництва, обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка).

При цьому у Витяг про реєстрацію в Спадковому реєстр державним реєстратором внесено відомості про «нульову» вартість спадкового майна, та при реєстрації спадкового майна експертна оцінка вартості спадкового майна не проводилася.

Частиною 2 статтею 52 Закону України «Про запобігання корупції» встановлено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Національне агентство з питань запобігання корупції щодо застосування окремих положень закону України «Про запобігання корупції» розяснює, що: якщо при отриманні спадщини оцінка майна не проводилась і вартість майна її не відома, повідомлення про суттєві зміни в майновому стані не подається» (лист НАЗК № 51-10/30281/17 від 30.08.2017 року, лист НАЗК № 45-04/54196/18 від 15.11.2018 року).

« встановлено, що

- вартість земельної ділянки - еквівалент цінності земельної ділянки, виражений у ймовірній сумі грошей, яку може отримати продавець;

- нормативна грошова оцінка земельних ділянок - капіталізований рентний дохід із земельної ділянки, визначений за встановленими і затвердженими нормативами;

- ціна земельної ділянки - фактична сума грошей, сплачена за перехід прав на земельну ділянку або на подібну до неї земельну ділянку від продавця до покупця.

Статтею 5 цього Закону передбачено, що грошова оцінка земельних ділянок залежно від призначення та порядку проведення може бути нормативною і експертною.

Нормативна грошова оцінка земельних ділянок використовується для визначення розміру земельного податку, державного мита при міні, спадкуванні (крім випадків спадкування спадкоємцями першої та другої черги за законом (як випадків спадкування ними за законом, так і випадків спадкування ними за заповітом) і за правом представлення, а також випадків спадкування власності, вартість якої оподатковується за нульовою ставкою) та даруванні земельних ділянок згідно із законом, орендної плати за земельні ділянки державної та комунальної власності, втрат сільськогосподарського і лісогосподарського виробництва, вартості земельних ділянок площею понад 50 гектарів для розміщення відкритих спортивних і фізкультурно-оздоровчих споруд, а також при розробці показників та механізмів економічного стимулювання раціонального використання та охорони земель.

Експертна грошова оцінка земельних ділянок та прав на них проводиться з метою визначення вартості обєкта оцінки.

Методикою експертної грошової оцінки земельних ділянок, яка затверджена постановою Кабінету Міністрів України від 11 жовтня 2002 року № 1531, передбачено, що експертна грошова оцінка передбачає визначення ринкової (імовірної ціни продажу на ринку) або іншого виду вартості об'єкта оцінки (заставна, страхова, для бухгалтерського обліку тощо), за яку він може бути проданий (придбаний) або іншим чином відчужений на дату оцінки відповідно до умов угоди.

Таким чином судом встановлено, що експертна грошова оцінка спадкового майна, право власності на яке набула ОСОБА_1, під час отримання свідоцтва про право на спадщину за законом від 11 вересня 2017 року не проводилась.

Таким чином, факт перевищення вартості отриманої ОСОБА_1 у спадщину земельної ділянки встановленої законом межі для виникнення обовязку з повідомлення про суттєву зміну майнового стану належними і допустимими доказами не доведено.

Застосування при цьому нормативно-грошової оцінки земельної ділянки є неприйнятним, оскільки, як зазначалось вище, нормативно грошова оцінка землі не є визначенням вартості набутої у спадщину земельної ділянки, а є капіталізованим рентним доходом із земельної ділянки.

При цьому необхідно звернути увагу і на те, що відповідно до розяснень щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно заходів фінансового контролю, затверджених рішенням № 3 від 11.08.2016 року, НАЗК зазначило, що закон не вимагає від субєкта декларування проводити оцінку майна з метою заповнення декларації.

Таким чином, враховуючи неодноразові розяснення НАЗК з приводу відсутності обовязку у спадкоємця надавати повідомлення про суттєві зміни в майновому стані у випадку не проведення при отриманні спадщини грошової оцінки майна, суд приходить до переконання, що такий обовязок у ОСОБА_1 при отриманні 11.09.2017 року свідоцтва про право на спадщину за законом був відсутній і, відповідно, в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Також необхідно звернути увагу на те, що відповідно до ст. 28 Конвенції Організації Обєднаних Націй проти корупції (набрала чинності для України 01.01.2010 року) усвідомлення, намір або умисел, які необхідні як елементи будь-якого злочину, визначеного цією Конвенцією, можуть бути встановлені з обєктивних фактичних обставин справи.

Частина 2 статті 172-6 КУпАП передбачає відповідальність за умисні дії - умисне несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести наявність в діях ОСОБА_1 умислу на неподання вищевказаного повідомлення, якщо такий обовязок у неї був. Однак, жодного доказу на підтвердження вказаного суду не надано.

Навпаки, те, що ОСОБА_1 в щорічній декларації за 2017 рік вказала вищевказане спадкове майно, набуте нею на підставі свідоцтва про право на спадщину за законом від 11.09.2017 року, дають підстави вважати, що вона, не подавши повідомлення про суттєві зміни в майновому стані (у випадку наявності такого обовязку) не мала умислу на порушення ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції».

Частиною 1 статті 7 КУпАП встановлено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і порядку, встановлених законом.

Статтею 62 Конституції України передбачено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Таким чином, суд вважає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 247,283-285 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП закрити у звязку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником або на неї може бути внесено протест прокурора протягом десяти днів з дня винесення постанови до Рівненського апеляційного суду через Рівненський міський суд Рівненської області.

Суддя Рівненського міського суду Рогозін С.В.