Провадження № 3/761/5531/2018
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2018 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Фролова І.В., розглянувши адміністративний матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності, які надійшли з Шевченківського районного суду м. Києва про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 185-3 КУпАП ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, місце проживання: АДРЕСА_1

В С Т А Н О В И В:

У відповідності до протоколу про адміністративне правопорушення № 0006 від 02 липня 2018 року, 02 липня 2018 року приблизно о 10 год. 00 хв. в приміщенні Шевченківського районного суду м. Києва, за адресою: м. Київ, вул. Дегтярівська, 31А, каб. 702, під час судового засідання громадянин ОСОБА_1 здійснював відеофіксацію судового засідання без дозволу головуючого по справі, після попередження про відповідальність за неповагу до суду, після чого ОСОБА_1 продовжив відеофіксацію. Таким чином, ОСОБА_1 винив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 185-3 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не з'явився, про час та місце слухання справи повідомлений належним чином.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, суддя прийшов до висновку, що справа підлягає закриттю згідно з п. 1 ст. 247 КУпАП з наступних підстав.

Відповідно до частини 5 статті 129 Конституції України за неповагу до суду чи судді винні особи притягаються до юридичної відповідальності.

Згідно з частиною 3 статті 11 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" у разі вчинення особою дій, що свідчать про неповагу до суду або учасників судового процесу, така особа за вмотивованим судовим рішенням може бути видалена із зали судового засідання.

У статті 50 Закону України "Про судоустрій та статус суддів" вказано, що прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, має наслідком відповідальність, установлену законом.

Безпосередньо адміністративна відповідальність за прояв неповаги до суду передбачена частиною 1 статті 185-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Так, у частині 1 статті 185-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення закріплено, що неповага до суду, що виразилась у злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача або в непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-ким дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил, - тягнуть за собою накладення штрафу від п'ятдесяти до ста п'ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Тобто, диспозиція частини першої статті 185-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення до об'єктивної сторони вказаного правопорушення відносить наступні діяння: злісне ухилення від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача; непідкорення зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого; порушення порядку під час судового засідання; вчинення будь-ким дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

Отже, у випадку вчинення будь-яких із вище перелічених дій, суд зобов'язаний ініціювати провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Відповідно до частини 1 статті 9 Кодексу України про адміністративні правопорушення адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами. (стаття 23 Кодексу України про адміністративні правопорушення).

Отже, підставою для застосування до особи такої міри відповідальності як адміністративне стягнення є встановлений факт протиправної поведінки.

Як вбачається із матеріалів справи, ухвалою Шевченківського районного суду м. Києва від 02 липня 2018 року, під час судового засідання по кримінальному провадженню №0000167 від 18 серпня 2017 року по обвинуваченню ОСОБА_2 у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 407 КК України, присутнього в залі вільного слухача ОСОБА_1 видалено із зали судового засідання для вирішення питання про притягнення до відповідальності, встановленої законом, через невиконання розпорядження головуючого щодо припинення проводити відеозйомку без відповідної ухвали суду.

За умовами п. 6 ч. 1 ст. 129 Конституції України основними засадами судочинства є: гласність судового процесу та його повне фіксування технічними засобами.

Порядок реалізації права зацікавленої особи на проведення в залі судового засідання відеозапису врегульовано чинним законодавством України.

Відповідно до ч. 3 ст. 11 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» розгляд справ у судах відбувається відкрито, крім випадків, установлених законом. У відкритому судовому засіданні мають право бути присутніми будь-які особи. У разі вчинення особою дій, що свідчать про неповагу до суду або учасників судового процесу, така особа за вмотивованим рішенням суду може бути видалена із зали судового засідання.

Учасники судового процесу, інші особи, присутні у залі судового засідання, представники засобів масової інформації можуть проводити в залі судового засідання фотозйомку, відео- та аудіозапис з використанням портативних відео- та аудіотехнічних засобів без отримання окремого дозволу суду, але з урахуванням обмежень, установлених законом. Трансляція судового засідання здійснюється з дозволу суду. Проведення в залі судового засідання фотозйомки, відеозапису, а також трансляція судового засідання повинні здійснюватися без створення перешкод у веденні засідання та здійсненні учасниками судового процесу їхніх процесуальних прав.

Частиною 6 ст. 27 КПК України визначено, що кожен, хто присутній в залі судового засідання, може вести стенограму, робити нотатки, використовувати портативні аудіозаписуючі пристрої. Проведення в залі судового засідання фотозйомки, відеозапису, транслювання судового засідання по радіо і телебаченню, а також проведення звукозапису із застосуванням стаціонарної апаратури допускаються на підставі ухвали суду, що приймається з урахуванням думки сторін та можливості проведення таких дій без шкоди для судового розгляду.

Як вбачається із заяви ОСОБА_1, адресованої судді Левицькій Т.В. (вх. №62232 від 02 липня 2018 року) останній повідомив суд про намір бути присутнім у судовому засіданні по справі № 761/14855/18, яке відбудеться 02 липня 2018 року о 09 год. 00 хв., здійснюючи відеозапис з використанням портативного технічного пристрою, із подальшим розповсюдженням відеозапису у мережі Інтернет.

Вивчивши матеріали справи, дослідивши протокол про адміністративне правопорушення, письмові пояснення ОСОБА_3, ОСОБА_4, враховуючи, що ОСОБА_1 попередив про намір здійснювати відеофіксацію слухання справи, яке проводилось у відкритому судовому засіданні, суд не знаходить підстав вважати, що існують ознаки об'єктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 185-3 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, суд приходить до висновку, що відсутня об'єктивна сторона правопорушення, оскільки відсутні підстави вважати, що ОСОБА_1 вчинено протиправні дії, передбачені нормою ч. 1 статті 185-3 КУпАП, а відтак провадження у справі підлягає закриттю за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 247 КУпАП, суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 185-3 КУпАП України закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного порушення.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги через Шевченківський районний суд м. Києва.

Суддя: