Справа 359/8136/18 Головуючий у I-й інстанції - Вознюк С.М.
Провадження № 33/824/1602/18 Суддя-доповідач - ПолосенкоВ.С.
Категорія ст.471 МК України
КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 грудня2018року м. Київ

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Київського апеляційного суду Полосенко В.С., за участю: представника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду справу про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою представника Київської митниці ДФС на постанову судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 16 листопада 2018 року, якою громадянина Туреччини ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1, визнано винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст.471 Митного кодексу України та накладено на нього стягнення у вигляді штрафу в розмірі 1700 гривень на користь держави. Грошові кошти в сумі 3050(три тисячі п'ятдесят) доларів США повернуто ОСОБА_5, -

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до постанови, 06 вересня2018 року о 19 годині 55 хвилин, під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» громадянин ОСОБА_5, який відлітав з України до Туреччини, м. Стамбул, рейсом 0460, своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України та засвідчив про факти, що мають юридичне значення.

Після перетину пасажиром «білої лінії», яка позначає закінчення зони спрощеного митного контролю «зелений коридор» митниці пасажиру було задано питання щодо наявності в нього готівкових коштів, на що він відповів, що має при собі приблизно 7000 доларів США.

Після цього громадянину було запропоновано пред'явити всю готівку. Пасажиром було видано готівку в розмірі 14632 доларів США, що знаходились в одному з відділень дорожньої сумки пасажира (ручна поклажа).

Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянина ОСОБА_5, готівка належить йому особисто.

Пасажир обрав проходження митного контролю «зеленим коридором», де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує 10 000 євро (чи еквівалент цієї суми в іншій валюті).

З виявленої суми громадянину ОСОБА_5було пропущено 11 582 доларів США. За протоколом про порушення митних правил вилучено 3050 доларів США.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину ним «білої лінії» до інспекторів митниці не звертався з приводу декларування даної валюти.

Таким чином, своїми діями громадянин ОСОБА_5під час проходження митного контролю в залі «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

На вказану постанову представник Київської митниці ДФС подав апеляційну скаргу, в якій просить постанову судді скасувати та постановити нову постанову, якою громадянина КелешТолгавизнати винним у вчиненні порушення митних правил, передбаченого ст.471 Митного кодексу України та застосувати до нього стягнення у вигляді штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян та конфіскації вилученої відповідно до протоколу про порушення митних правил валюти у сумі 3050 доларів США. Вважає, що суд однобічно та упереджено наклав на громадянина КелешТолгастягнення у виді штрафу без застосування конфіскації обмежених до переміщення валютних цінностей. Вказані у постанові суду обставини, що стали підставою для повернення вилучених під час складання протоколу про порушення митних правил грошових коштів є неправомірними. Зазначає, що постанова судді не відповідає меті адміністративного стягнення та не сприяє вихованню порушника в дусі додержання чинного законодавства України.

Вислухавши доповідь судді, поясненння представника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, який вважає рішення суду законним та обґрунтованим, перевіривши матеріали справи та доводи скарги, приходжу до наступного.

Висновок судді про доведеність вини громадянина ОСОБА_5 у вчиненні порушення митних правил повністю знайшов своє підтвердження під час апеляційного перегляду справи і підтверджується зібраними по справі доказами, а саме: протоколом про порушення митних правил № 0716/12500/18від 06.09.2018 року; протоколом опитування у справі про порушення митних правил; доповідною запискою головного державного інспектора ВМО № 4м/п &qu.0;Бориспіль-аеропорт&quNe; від 06.09.2018 року щодо складання протоколу про порушення митних правил; описом предметів та переліком купюр вилучених за протоколом про порушення митних правил, актом про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу.

На підставі зазначених доказів суддя дійшов обґрунтованого висновку, що своїми діями громадянин Клеш Толга порушив порядок проходження митного контролю у зонах (коридорах) спрощеного контролю та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.471 Митного кодексу України.

Не заслуговують на увагу доводи апеляційної скарги представника Київської митниці, в частині оскарження стягнення накладеного на громадянина ОСОБА_5.

Так, санкція ст. 471 Митного кодексу України, за якою притягнуто ОСОБА_5 до адміністративної відповідальності, дійсно передбачає конфіскацію, про що суддя зазначив в оскаржуваній постанові, однак не застосував цей вид стягнення, обґрунтувавши свій висновок посиланням на практику Європейського суду з прав людини та правильно зазначив, що застосування додаткового виду стягнення у виді конфіскації покладе на нього «індивідуальний надмірний тягар» .

За змістом ст.33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують відповідальність.

Як вбачається з матеріалів справи, частина грошових коштів, які громадянин ОСОБА_5 переміщав через митний кордон України є його власними заощадженнями, а іншу частину грошових коштів в сумі 11000 доларів США він позичив у подруги ОСОБА_8, яка, будучи допитаною в судовому засіданні в якості свідка, підтвердила вказані обставини. Грошові кошти призначалися на лікування батька ОСОБА_5. Наміру приховати грошові кошти від митного органу громадянин Туреччини ОСОБА_5 не мав.

Крім того, громадянин ОСОБА_5 раніше до адміністративної відповідальності не притягувався, свою вину у вчиненому визнав та щиро розкаявся, дане правопорушення вчинив з необережності.

Таким чином, судом першої інстанції правильно застосовано у відношенні громадянина ОСОБА_5 стягнення лише у виді штрафу без застосування додаткового стягнення у виді конфіскації, оскільки конфіскація вилучених коштів, поставить громадянина ОСОБА_5 в скрутне матеріальне становище, тому що, його місячний дохід становить 6440 гривень, він вимушений самостійно винаймати квартиру та повернути позичені кошти ОСОБА_8

Враховуючи наведене, а також практику Європейського Суду з прав людини, приходжу до висновку, що постанова судді є законною та обґрунтованою, відсутні підстави для її скасування, в зв'язку з чим апеляційну скаргу необхідно залишити без задоволення, а постанову судді - без змін.

Керуючись ст. 294 КУпАП суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу представника Київської митниці ДФС залишити без задоволення, а постанову судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 16 листопада2018 року щодо громадянина ОСОБА_5 - без змін.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя В.С. Полосенко