н/п 3/490/3528/2018
Центральний районний суд м. Миколаєва
Справа № 490/7339/18
П О С Т А Н О В А

17.12.2018р. суддя Центрального районного суду м. Миколаєва Дірко І.І., за участю секретаря Свєтликова А.Ю., адвоката ОСОБА_1, прокурора Качаун А.О., розглянувши протокол про вчинення

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, який є депутатом Миколаївської міської ради VII скликання, мешкає у м. Миколаєві, вул. 295 Стрілецької дивізії, буд. 77/7, ІПН - 104043517,

адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

31.08.2018р. у відношенні ОСОБА_2 складено протокол про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, згідно якого останній не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані, чим порушив ч. 2 ст. 52 Закону України "Про запобігання корупції".

У судовому засіданні прокурор пояснив, що згідно рішення Миколаївської міської ради №1 від 24.11.2015р. по теперішній час ОСОБА_2 є депутатом Миколаївської міської ради 7-го скликання. Відповідно до підп. Б п. 1 ч. 1 ст. 3 ЗУ "Про запобігання корупції" ОСОБА_2 є суб'єктом, на якого поширюється дія цього Закону.

Згідно п. 1 ст. 45 ЗУ "Про запобігання корупції" особи, зазначені в п. 1 ч. 1 ст. 3 цього ж Закону (підпункт Б - народні депутати України, депутати Верховної Ради АР Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови), зобов'язані щорічно до 01 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік.

В ході огляду веб-сайту Єдиного державного реєстру декларацій встановлено, що депутат Миколаївської міської ради ОСОБА_2 27.04.2017р. в Іспанії придбав об'єкт нерухомості (квартиру) площею 110 кв.м. на суму 3780000 грн.

За результатами проведених заходів з веб-сайту: htpps://www.registradores.org/csv було отримано виписку із земельного кадастру з "Реєстру власності міста Альсіра номер1".

27.08.2018р. ФОП ОСОБА_3 зазначені вище документи були перекладені з іспанської на українську мову та завірено печаткою. Таким чином в ході дослідження вказаної документації було встановлено, що ОСОБА_2 та ОСОБА_4 володіють 100 відсотками безумовного права власності приватного характеру на основі подружньої власності об'єкта нерухомого майна в межах міста. - шістдесят п'ять. - житло на сьомому поверсі, тип С квартира номер двадцять один у Валенсії, адреса: Пласа Професор Лопес Ібор, загальна площа: сто вісім цілих та п'ятдесят сім сотих квадратних метрів, кадастровий номер: 3631512YJ2733B0072MS.

З зазначеного вище вбачається, що ОСОБА_2 володіє 50% об'єкта нерухомості (квартира) придбаного в Іспанії 21.04.2017р., на якого ним особисто було витрачено 1890000.

Згідно ч. 2 ст. 52 Закону України "Про запобігання корупції" у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Статтею 7 Закону України "Про державний бюджет України на 2017 рік" розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу з 1 січня 2017 року складав 1600 грн. Відповідно 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб станом на 1 січня 2017 року складало 80000 грн.

Таким чином, сплачена ОСОБА_2 сума за придбання об'єкту нерухомості перевищувала 50 прожиткових мінімумів та у останнього виник обов'язок повідомити НАЗК про суттєві зміни в майновому стані в період часу з 22.04.2017 по 01.05.2017р. шляхом заповнення відповідної форми в особистому кабінеті користувача на веб-ресурсі.

Разом з тим, за результатами огляду Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, встановлено що ОСОБА_2 повідомлення про суттєві зміни в майновому стані не було подано. 06.04.2018 о 15:17 год. ОСОБА_2 було подано щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік, де було вказано про що у власності ОСОБА_2 та у власності ОСОБА_4 перебуває по 50% прав на об'єкт нерухомості (квартиру) загальною площею 110 кв.м., придбаного 27.04.2017 в Іспанії за суму 3780000 грн.

Таким чином прокурор вважав, що наявних даних достатньо для визнання ОСОБА_2 винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_2 заперечив проти обставин, вказаних у протоколі, пояснив що дійсно 27.04.2017 придбав квартиру в Іспанії на суму 3780000 грн., т.т. сплатив вказану суму. Разом із тим після укладення договору купівлі-продажу, йшла довга процедура оформлення прав на майно, яка тривала до жовтня 2017 року, коли були внесені відповідні відомості до Реєстру власності міста Альсіра. Однак навіть про вказане ОСОБА_2 дізнався від ріелтора ОСОБА_5, коли вийшов з ним на зв'язок, приблизно в березні 2018 року. Одразу після цього, 06.04.2018р. відобразив відомості щодо придбання нерухомості (квартири) у щорічній декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2017 рік. При цьому ОСОБА_2 додав, що не знав про те, що інформацію про придбання у власність квартири, слід було дублювати у повідомленні про суттєві зміни в майновому стані до НАЗК.

Адвокат ОСОБА_1 у судовому засіданні додав, що факт укладення договору купівлі-продажу сам по собі не створює права власності для особи. Разом із тим таке право виникає з моменту внесення відповідних відомостей до державних реєстрів. Як вбачається із виписки із земельного кадастру з "Реєстру власності міста Альсіра номер1" відомості про право власності подружжя ОСОБА_2 та ОСОБА_4 на об'єкт нерухомості (квартиру) загальною площею 110 кв.м. у Валенсії були внесені 23.10.2017р.

Окрім того адвокат зазначив, що здійснення контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зокрема, щодо достовірності і повноти відомостей, зазначених суб'єктом декларування у декларації, належить до виключної компетенції Національного агентства з питань запобігання корупції. Разом з тим матеріали додані до протоколу не містять відомостей щодо повідомлення НАЗК про виявлення фактів, які мають ознаки правопорушення, пов'язаного з корупцією, як і відсутні матеріали перевірки НАЗК в межах компетенції цього органу відносно ОСОБА_2 Таким чином адвокат вважав, що працівниками Управління захисту економіки Департаменту захисту економіки Національної поліції України не дотримано порядку виявлення та проведення перевірки, фіксування факту правопорушення при складенні протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2, в зв'язку з чим вказаний протокол не можна вважати належним та допустимим доказом у справі. На підставі викладеного клопотав про закриття провадження по справі за відсутністю в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення.

Заслухавши наведені пояснення, вивчивши матеріали додані до адміністративного протоколу, приходжу до наступних висновків.

Диспозиція ч. 2 ст. 172-6 КУпАП передбачає відповідальність за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Аналіз антикорупційного законодавства свідчить про те що, на відмінність від податкового, митного та іншого декларування, під декларуванням "суттєвих змін у майновому стані", в аспекті антикорупційного законодавства, мається на увазі повідомлення відповідного органу /Національне агентство з питань запобігання корупції/ у порядку встановленому в законодавстві / через особистий кабінет користувача на веб-ресурсі/ про обставини, що свідчать про отримання, придбання, відчуження майна на суму що перевищує 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Метою такої вимоги законодавця є забезпечення можливості НАЗК вчасно відстежити за рахунок якого майна, законним чи незаконним шляхом, відбулися такі зміни в майновому становищі особи, що є суб'єктом декларування.

З пояснень ОСОБА_2 вбачається, що саме 21.04.2017р. ним були сплачені грошові кошти в сумі, що перевищують 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб за квартиру в Іспанії, та саме з цього часу в нього виник обов'язок повідомити про це НАЗК з метою надання можливості провести перевірку за рахунок яких коштів майно було придбано, чи відображені такі кошти в попередніх деклараціях, чи законно були отриманні на протязі поточного періоду. Однак ОСОБА_2 цього протягом встановленого в законодавстві часу не зробив та такі дії утворюють склад адміністративного правопорушення передбаченого ст. 172-6 ч.2 КУпАП.

Виходячи з наявних матеріалів справи, встановлено що 31.08.2018 року старшим уповноваженим Управління захисту економіки в Миколаївській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України майором ОСОБА_6 було складено протокол №183 про вчинення ОСОБА_2 адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

При наданні оцінки правомочності працівників Управління захисту економіки в Миколаївській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України на виявлення та проведення перевірки, фіксування факту правопорушення при складенні протоколу про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, слід виходити з наступного.

Відповідно до ч.1 ст. 4 Закону України «Про запобігання корупції» Національне агентство з питань запобігання корупції є центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.

Згідно з п. 8 ч.1 ст. 11 зазначеного Закону до повноважень Національного агентства належить, зокрема, здійснення в порядку, визначеному цим Законом, контролю та перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, зберігання та оприлюднення таких декларацій, проведення моніторингу способу життя осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

При цьому, відповідно до абз. 66 п. 1 ч. 1 ст. 255 КУпАП у справах про адміністративні правопорушення, що розглядаються органами, зазначеними в статтях 218-221 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати, зокрема уповноважені на те посадові особи Національного агентства з питань запобігання корупції (статті 172-4 - 172-9, 188-46, 212-15, 212-21 КУпАП).

Таким чином Закон України «Про запобігання корупції» та КУпАП наділяють Національне агентство з питань запобігання корупції повноваженнями щодо складання протоколів про адміністративні правопорушення, передбачені зокрема статтями 172-4 - 172-9 КУпАП, отримання від фізичних та юридичних осіб пояснень та необхідних документів, а також встановлює відповідальність за ненадання таких документів та невиконання законних вимог Національного агентства.

Пунктом 12 ч. 1 ст. 12 Закону України «Про запобігання корупції» встановлено, що Національне агентство з питань запобігання корупції з метою виконання покладених на нього повноважень має право ініціювати проведення службового розслідування, вжиття заходів щодо притягнення до відповідальності осіб, винних у вчиненні корупційних або пов'язаних з корупцією правопорушень, надсилати до інших спеціально уповноважених суб'єктів у сфері протидії корупції матеріали, що свідчать про факти таких правопорушень.

Разом із тим, п. 13 ч. 1 ст. 1 визначено спеціально уповноважених суб'єктів у сфері протидії корупції, а саме - органи прокуратури, Національної поліції, Національне антикорупційне бюро України, Національне агентство з питань запобігання корупції.

Відповідно до п. 3 ч. 1 ст. 23 Закону України "Про Національну поліцію", Поліція відповідно до покладених на неї завдань, зокрема вживає заходів з метою виявлення кримінальних , адміністративних правопорушень; припиняє виявлені кримінальні та адміністративні правопорушення.

Положеннями ст. 24 Закону України "Про Національну поліцію" визначено, що виконання інших (додаткових) повноважень може бути покладено на поліцію виключно законом.

Статтею 254 КУпАП передбачено, що про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Відповідно до абз. 2 ч. 1 ст. 255 КУпАП у справах про адміністративні правопорушення, що розглядаються органами, зазначеними в статтях 218-221 цього Кодексу, протоколи про правопорушення мають право складати уповноважені на те посадові особи органів внутрішніх справ (Національної поліції) (статті 172-4 - 172-9 КУпАП).

Також ч. 2 ст. 251 КУпАП встановлено, що обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

На підставі викладеного, аналізом вищевикладених норм чинного законодавства встановлено, що уповноважені на те органи Національної поліції мають право виявляти правопорушення, складати протоколи про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 172-4 - 172-9 КУпАП та збирати необхідні докази, що підтверджують факти їх вчинення. Жодних заборон на виявлення правопорушень, пов'язаних з корупцією, в тому числі передбачених ст. 172-6 КУпАП та складання відповідних протоколів законодавцем не передбачено. Варто зазначити, що такі повноваження органів Національної поліції не суперечать відповідним повноваженням Національного агентства з питань запобігання корупції, а навпаки доповнюють їх. Наведена правова позиція знайшла своє підтвердження у відповіді Національного агентства з питань запобігання корупції №95-17/173/5/17 від 30.05.2017р.

Згідно довідки Управління захисту економіки в Миколаївській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України №4474/39/113/04-2018 від 03.09.2018р. вбачається, що майор поліції ОСОБА_6 проходить службу в Національній поліції України та відповідно до посадових інструкцій від 07.03.2017р. № 1544/39/113-2017 ДСК затверджених заступником Голови Національної поліції - начальником Департаменту захисту економіки генералом поліції третього рангу ОСОБА_7, має право у разі виявлення фактів адміністративного корупційного правопорушення, в межах своєї компетенції, складати адміністративні протоколи відносно осіб, які їх вчинили. Також, ОСОБА_8 має право збирати матеріали про адміністративні правопорушення, пов'язані з корупцією згідно чинного законодавства, направляти їх до суду, а також здійснювати супроводження розгляду адміністративних матеріалів в суді.

Таким чином вважаю, що твердження адвоката ОСОБА_1 щодо виявлення факту правопорушення, пов'язаного з корупцією, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП та складання протоколу за цим фактом у відношенні ОСОБА_2 неповноважним органом - є безпідставними.

Щодо строків притягнення до відповідальності до слід виходити з наступного.

Згідно до Інформаційного листа ВССУ України з розгляду цивільних і кримінальних справ, вбачається що адміністративне стягнення за вчинення корупційного правопорушення може бути накладено протягом трьох місяців із дня виявлення, але не пізніше двох років із дня його вчинення (ч. 3 ст. 38 КУпАП). Для визначення початку перебігу строку давності притягнення особи до адміністративної відповідальності за адміністративні правопорушення, повязане з корупцією, важливу роль відіграють як день вчинення, так і день виявлення правопорушення.

Будь-якого продовження перебігу строків накладення адміністративних стягнень законом не передбачено, тому в разі їх закінчення провадження у справі закривається.

Якщо на момент розгляду справи в суді закінчились строки притягнення особи до адміністративної відповідальності, то суд в разі заперечення особою своєї вини чи наявності у її діях складу адміністративного правопорушення спочатку в повному обсязі досліджує всі обставини справи, встановлює, чи містить діяння ознаки та склад адміністративного корупційного правопорушення, чи належить особа до субєктів цього корупційного правопорушення, чи винна вона в його вчиненні, і лише після цього закриває провадження у справі.

З викладеного вище випливає, що НАЗК, як орган що безпосередньо володіє інформацією щодо суб'єктів декларування, наділений повноваженнями виявлення обставин що може свідчити про вчинення правопорушення передбаченого ст. 172-6 ч.2 КУпАП з подальшим проведенням перевірки та складанням протоколу, або направленням матеріалів для проведення перевірки та складання протоколу відповідним підрозділом поліції. За таких обставин строк притягнення до відповідальності обраховується з моменту виявлення таких обставин працівниками НАЗК.

Працівники уповноваженого на складання протоколу підрозділу поліції також мають право самостійно, без отримання інформації від НАЗК, виявити факт антикорупційного правопорушення та скласти протокол, однак виключно протягом 3-х місяців з моменту його вчинення, оскільки в іншому випадку особа що складає протокол не зможе довести коли саме таки обставини були виявлені.

Протокол щодо ОСОБА_2 був складений старшим о/у УЗЕ в Миколаївській області ОСОБА_8 та ним вказано датою виявлення правопорушення дату складання адміністративного протоколу. Між тим будь яких доказів цьому не надано, оскільки факт вчинення ОСОБА_2 правопорушення був виявлений шляхом моніторингу поданих декларацій у вільному доступі через Інтернет, то вбачається, що коли саме обставини придбання квартири в Іспанії насправді були виявлені встановити не можливо. Матеріали ж справи навпаки підтверджують що збирання доказової бази до протоколу здійснювалось раніше, ніж 31.08.2018р. Зокрема переклад відомостей викладених у Виписці із Земельного кадастру щодо об'єкту нерухомості №11721 з іспанської мови на українську виконувався перекладачем ОСОБА_9 27.08.2018р. На підставі викладеного перебіг строку притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності розпочався з 02.05.2017р.

Враховуючи те, що станом на момент судового засідання, строки притягнення до адміністративної відповідальності, передбачені ст. 38 КУпАП закінчились, вважаю необхідним провадження закрити.

Керуючись ст.ст. 38 ч. 3, 172-6 ч. 1, 221, 284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Визнати ОСОБА_2 винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення. передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Провадження у справі про вчинення ОСОБА_2 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП закрити за пропуском строку притягнення до адміністративної відповідальності.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Миколаївської області протягом 10 днів.

Суддя Дірко І.І.