П О С Т А Н О В А

Справа № 151/410/18

Провадження № 3/126/947/2018

"02" серпня 2018 р. м. Бершадь

Суддя Бершадського районного суду Вінницької області Губко В. І.

за участю прокурора Гладкоскока М.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Бершадь справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, щодо ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, голова Чечельницької районної державної адміністрації, проживаючого: ІНФОРМАЦІЯ_2,

В С Т А Н О В И В:

З протоколу №118 про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією від 18.05.2018 року вбачається, що розпорядженням Президента України № 1094/2014-рп від 03.10.2014 ОСОБА_1 призначеного головою Чечельницької районної державної адміністрації Вінницької області. У відповідності до абз. 5 п. 1 ч. 2 ст. 6 Закону України «Про державну службу» № 889-VIII від 10.12.2015 голови місцевих державних адміністрацій являються державними службовцями категорії «А» (вищий корпус державної служби). Отже, відповідно до ст. 3 Закону ОСОБА_1, як голова Чечельницької районної державної адміністрації Вінницької області є субєктом декларування та зобовязаний подавати декларацію відповідно до цього Закону.

У відповідності до договору дарування квартири від 09.03.2017 ОСОБА_1 передано у власність від матері ОСОБА_2 та сестри ОСОБА_3, квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1. Згідно зазначеного договору дарування квартири від 09.03.2017, експертна оцінка по визначенню оціночної (ринкової) вартості квартири становить 200 062 грн.

Тобто, ОСОБА_1, 09.03.2017 отримавши у власність квартиру, що розташована за адресою: Вінницька область, смт. Чечельник, вул. Паркова, буд. З кв. 7, загальною площею 64 кв. м., вартістю 200 062 грн., що становить 125,03 прожиткових мінімумів працездатних осіб, встановлених на 01 січня 2017 року, що потребує здійснення додаткових заходів фінансового контролю, передбачених частиною 2 статті 52 Закону, а саме у ОСОБА_1 виник обовязок, передбачений частиною другою статті 52 Закону, а саме у десятиденний строк з моменту отримання доходу письмово повідомити про суттєві зміни в майновому стані НАЗК. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Таким чином, ОСОБА_1, будучи відповідно п. п. «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», субєктом відповідальності за адміністративні правопорушення, повязані з корупцією, в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону, не повідомив НАЗК про суттєві зміни в майновому стані, а саме про набуття у власність квартири, що розташована за адресою: АДРЕСА_1, загальною площею 64 кв. м., вартістю 200 062 грн.

В судовому засіданні прокурор Гладкоскок М.В. підтримав обставини викладені у протоколі та просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності та накласти адміністративне стягнення передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні заперечив проти обставин викладених у протоколі та надав до суду письмові заперечення, в яких вказав, що склад правопорушення за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП є формальним, оскільки обов'язковим елементом об'єктивної сторони є умисна дія - умисне несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести в діях особи умисел на несвоєчасне повідомлення. При розгляді справ даної категорії, суди мають також з'ясовувати мотив і характер вчиненого діяння, повноваження особи, яка його вчинила, наявність причинного зв'язку між діянням і виконанням особою повноважень, а також інші обставини, які мають значення для справи.

Ураховуючи те, що він не мав жодного умислу на вчинення правопорушення, пов'язаного з корупцією, просить закрити провадження у зв'язку з відсутністю в його діях складу правопорушення.

Заслухавши думку прокурора та особу щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення, дослідивши матеріали справи, суд вважає, провадження у даній справі підлягає закриттю з наступних підстав.

Відповідно до вимог КУпАП, одним із завдань провадження у адміністративних справах є забезпечення судами своєчасного, всебічного, повного та об'єктивного дослідження всіх обставин, передбачених ст.ст. 247 і 280 КпАП.

Суди мають також з'ясовувати мотив і характер вчиненого діяння, повноваження особи, яка його вчинила, наявність причинного зв'язку між діянням і виконанням особою повноважень, а також інші обставини, які мають значення для справи. Наявним у матеріалах справи доказам суд повинен дати належну оцінку.

При розгляді справ про адміністративні правопорушення, пов'язані з корупцією, суди зобов'язані забезпечувати своєчасний та якісний їх розгляд, точне й неухильне застосування чинного законодавства.

Вирішуючи справи цієї категорії, суди повинні керуватися Конституцією, Конвенцією ООН проти корупції (Нью-Йорк, 31 жовтня 2003 року), Кримінальною конвенцією Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 27 січня 1999 року), додатковим протоколом до Кримінальної конвенції Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 15 травня 2003 року), законом «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 №1700-VІІ, КпАП, іншими нормативно-правовими актами, а також практикою Європейського суду з прав людини.

Згідно рішення ЄСПЛ від 14.10.2010 у справі «Щокін проти України», визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості й точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов'язків осіб, національні органи зобов'язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Як вбачається з матеріалів адміністративної справи, розпорядженням Президента України № 1094/2014-рп від 03.10.2014 ОСОБА_1 призначеного головою Чечельницької районної державної адміністрації Вінницької області. У відповідності до абз. 5 п. 1 ч. 2 ст. 6 Закону України «Про державну службу» № 889-VIII від 10.12.2015 голови місцевих державних адміністрацій являються державними службовцями категорії «А» (вищий корпус державної служби). Отже, відповідно до ст. 3 Закону ОСОБА_1, як голова Чечельницької районної державної адміністрації Вінницької області є субєктом декларування та зобовязаний подавати декларацію відповідно до цього Закону.

У відповідності до договору дарування квартири від 09.03.2017 ОСОБА_1 передано у власність від матері ОСОБА_2 та сестри ОСОБА_3, квартиру, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1. Згідно зазначеного договору дарування квартири від 09.03.2017, експертна оцінка по визначенню оціночної (ринкової) вартості квартири становить 200 062 грн.

Відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» (в редакції закону № 1022-VIII від 05.10.2016), встановлено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства. Порядок інформування Національного агентства про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента, а також про суттєві зміни у майновому стані, визначаються Національним агентством.

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 3 затверджено Форму повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб'єкта декларування, яка зареєстрована в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за №961/29091, відповідно до якої під суттєвою зміною у майновому стані суб'єкта декларування розуміється отримання ним одноразового доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 01 січня, у якому подається повідомлення. Якщо вартість майна перевищує 50 мінімальних заробітних плат, але була сплачена частинами, то повідомлення про суттєві зміни в майновому стані подається після переходу права власності на таке майно. Дохід, який був нарахований, але не сплачений (не отриманий), не повідомляється. Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування подається ним особисто шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції через власний персональний електронний кабінет суб'єкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, яку такий суб'єкт декларування подає відповідно до Закону України "Про запобігання корупції".

Частиною 2 ст. 172-6 КУпАП передбачено відповідальність за адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, а саме неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Частиною 1 статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до положень ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до положень ст.ст. 10, 11 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Склад правопорушення за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП є формальним, оскільки обов'язковим елементом об'єктивної сторони є умисна дія - умисне несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести в діях особи умисел на несвоєчасне повідомлення.

Суб'єктивна сторона даного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

В суді встановлено, що в подальшому ОСОБА_1 при подачі декларацій вказував вищеописану квартиру, тобто не мав на меті приховати її придбання.

При дослідженні матеріалів справи в судовому засіданні встановлено, що ані у протоколі про адміністративне правопорушення, ані прокурором у судовому засіданні не наведено обґрунтувань та доказів на підтвердження суб'єктивної сторони даного правопорушення. Тобто не встановлені і не доведені вина у формі умислу, мотив (корисливий, особиста зацікавленість, неправильно зрозумілі інтереси служби, тощо) та мета інкримінованого йому правопорушення, а також час та місце його вчинення.

Зокрема, повідомлення в порядку ст. 45 ЗУ «Про запобігання корупції» шляхом подачі електронної декларації до НАЗК і не повідомлення в порядку ст. 52 цього Закону шляхом подачі окремої інформації до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування виключають наявність вини у формі умислу в учиненні зазначених дій, а відтак і наявності суб'єктивної сторони даного правопорушення.

Таким чином, аналізуючи зібрані у справі докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що будь-які докази того, що ОСОБА_1 діяв умисно, усвідомлював протиправний характер своїх дій, який посягає на встановлений правопорядок, в матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутні.

За таких обставин, суд приходить до переконання про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, а тому провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо нього підлягає закриттю на підставі п. 1ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ч. 6 ч. 7 ст. 126 Конституції України, ст.ст. 7, 9, 10, 11, 247, 283-285, 287 КУпАП України, ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП закрити, на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку для подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Вінницької області через Бершадський районний суд Вінницької області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя В. І. Губко