Справа № 163/1411/18
Провадження № 3/163/807/18
ЛЮБОМЛЬСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ВОЛИНСЬКОЇ ОБЛАСТІ
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

27 липня 2018 року місто Любомль

Суддя Любомльського районного суду Волинської області Чишій С.С.

з участю секретаря Філімонюк О.І.,

представника Волинської митниці ОСОБА_1,

особи, що притягується до відповідальності, ОСОБА_2,

захисника ОСОБА_3,

розглянувши направлені Волинською митницею ДФСУ матеріали справи за протоколом №3215/20500/18 про притягнення до відповідальності за ч.1 ст.483 МК України

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, що проживає ІНФОРМАЦІЯ_2, директора «»Мішель», РНОКПП НОМЕР_1,

в с т а н о в и в :

Інспектором Волинської митниці складено протокол проте, що ОСОБА_2 як директор ПП «Мішель» вчинив дії, спрямовані на переміщення товару з приховуванням від митного контролю, при таких обставинах.

21.06.2018 року посадовою особою Київської обласної митниці за митною декларацією типу ЕК10АА №UA125130/2018/504568, поданою декларантом(митним брокером) ТОВ «Меркурій», проведено митне оформлення товару «клепка бондарна необроблена із дуба чершчатого для виробництва заливних бочок, колота та радіально випиляна, прямокутної форми, з паралельно серцевинним променям випиляними пластами, розмірами 060-135х30-32х450-1200 мм, обємом 21,990 м3». Товар вартістю 50577 євро слідував від ПП «Мішель» в адресу французької компанії «Буа ОСОБА_4 Луар».

До митної декларації декларантом відповідно до договору доручення додано такі товарно-супровідні документи: CMR №648668, рахунок №31, пакувальний лист №31, акт завантаження №31, фіто-санітарний сертифікат №60/10-6034/ХХ-435493.

Після завершення митного оформлення на Київській обласні митниці товар прослідував на транспортному засобі з номерними знаками АА2160ТІ/АА6300ХТ під керуванням водія фірми-перевізника «Магістарль-транс» ОСОБА_5 в зону діяльності митного поста «Ягодин» для завершення митного оформлення та випуску за межі митної території України.

22.06.2018 року посадовими особами Волинської митниці в присутності водія транспортного засобу і встановлено фактичне переміщення «пиломатеріалів дубових, що мають радіальний, а не тангентальний розпил; з відсутністю опуклості або вигнутості однієї з основних поверхонь; без пазів для складання; не обточені сокирою чи ножем; кінці планок не зачищені та не скошені», які мають класифікуватись за кодом НОМЕР_2 УКТЗЕД.

За таким кодом товари підпадають під дію Закону України від 08.09.2005 року №2860-IV та постанови КМ України від 21.12.2005 року №1260 і потребують одержання Сертифіката про походження лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів для здійснення експортних операцій.

Дії ОСОБА_2 через водія ОСОБА_5 при переміщенні товару «лісоматеріали з твердолистяних порід(дуб), розпиляні уздовж, нестругані, нешліфовані, без торцевих зєднань, товщиною 0,030-0,032 м, довжиною від 0,45 до 1,20 м, шириною 0,006-0,135 м» через митний пост «Ягодин» Волинської митниці за митною декларацією типу ЕК10АА №UA205090/2018/042850, поєднані з ненаданням Сертифіката про походження лісоматеріалів та виготовлених з них пиломатеріалів для здійснення експортних операцій, із зазначенням положень п.п.7, 43 ст.4, ч.2 ст.459 МК України, ч.5 ст.65 ГК України інспектором митниці кваліфіковані за ч.1 ст.483 МК України як спрямовані на переміщення цього товару через митний кордон з приховуванням від митного контролю у засіб або спосіб, що утруднює виявлення товарів, та шляхом надання одним товарами вигляду інших, а також з поданням органу доходів і зборів як підстави переміщення товарів документів, що містили неправдиві відомості щодо найменування товарів, та неправдиві відомості, необхідні для визначення коду товару згідно УКТЗЕД.

В судовому засіданні ОСОБА_2 своєї винуватості не визнав і пояснив, що за кодом НОМЕР_3 УКТЗЕД підприємство експортує бондарну клепку тривалий час і при митному оформленні не мало жодних проблем. Класифікація проводилась відповідно до українських стандартів і технологічного процесу виготовлення клепки, що підтверджено і висновками експертів. Жодного умислу на приховування товарів не мав, а виготовлення і предявлення Сертифіката щодо такої продукції не передбачене.

Представник Волинської митниці під час розгляду протоколу заявила, що вважає доведеною винуватість ОСОБА_2 у вчиненні порушення митних правил, просив просила накласти стягнення в межах санкції ч.1 ст.483 МК України, стягнути витрати митниці і судовий збір.

Дослідженням доказів встановлено наступне.

Факт митного оформлення на Київській обласній митниці, переміщення до митного поста «Ягодин» для завершення оформлення і випуску за межі митної території України товару, який задекларовано як «клепка бондарна необроблена із дуба черещатого для виробництва заливних бочок», а митницею визначено як «лісоматеріали з твердолистяних порід(дуб)», стверджено протоколом про порушення митних правил, митною декларацією типу ЕК10АА № UA125130/2018/504568, вказаними в протоколі товарно-супровідними документами, актом огляду транспортного засобу і по справі не оспорюється.

Товар дійсно задекларовано за кодом НОМЕР_3 УКТЗЕД.

Відповідно до ч.1 ст.67 МК України українська класифікація товарів зовнішньоекономічної діяльності (УКТ ЗЕД) складається на основі Гармонізованої системи опису та кодування товарів та затверджується законом про Митний тариф України.

Згідно із ст.69 МК України товари при їх декларуванні підлягають класифікації, тобто у відношенні товарів визначаються коди відповідно до класифікаційних групувань, зазначених в УКТ ЗЕД. Органи доходів і зборів здійснюють контроль правильності класифікації товарів, поданих до митного оформлення, згідно з УКТ ЗЕД. На вимогу посадової особи органу доходів і зборів декларант або уповноважена ним особа зобов'язані надати усі наявні відомості, необхідні для підтвердження заявлених ними кодів товарів, поданих до митного оформлення, а також зразки таких товарів та/або техніко-технологічну документацію на них. У разі виявлення під час митного оформлення товарів або після нього порушення правил класифікації товарів орган доходів і зборів має право самостійно класифікувати такі товари. Під складним випадком класифікації товару розуміється випадок, коли у процесі контролю правильності заявленого декларантом або уповноваженою ним особою коду товару виникають суперечності щодо тлумачення положень УКТ ЗЕД, вирішення яких потребує додаткової інформації, спеціальних знань, проведення досліджень тощо. Штрафи та інші санкції за несплату митних платежів та за інші порушення, виявлені у зв'язку з неправильною класифікацією товарів, застосовуються органами доходів і зборів виключно у разі, якщо прийняте органом доходів і зборів рішення про класифікацію цих товарів у складному випадку було прийнято на підставі поданих заявником недостовірних документів, наданої ним недостовірної інформації та/або внаслідок ненадання заявником всієї наявної у нього інформації, необхідної для прийняття зазначеного рішення, що суттєво вплинуло на характер цього рішення. Рішення органів доходів і зборів щодо класифікації товарів для митних цілей є обов'язковими. Такі рішення оприлюднюються у встановленому законодавством порядку. У разі незгоди з рішенням органу доходів і зборів щодо класифікації товару декларант або уповноважена ним особа має право оскаржити це рішення до органу вищого рівня відповідно до глави 4 цього Кодексу або до суду. Висновки інших органів, установ та організацій щодо визначення кодів товарів згідно з УКТ ЗЕД при митному оформленні мають інформаційний або довідковий характер.

Відповідно до Закону України «Про Митний тариф України» у групі 44 за кодом 4416 класифікується товарна позиція «Бочки, барила, чани, діжки та інші бондарні вироби та їх частини з деревини, включаючи клепку». Митний тариф не містить приміток до цієї товарної позиції.

У тій же групі за кодом класифікується товарна позиція 4407 «Лісоматеріали розпиляні або розколоті уздовж, розділені на шари або лущені, стругані або нестругані, шліфовані або нешліфовані, які мають або не мають торцеві з'єднання, завтовшки більш як 6 мм».

Наказом ДФСУ від 09.06.2015 року №401 затверджено Пояснень до Української класифікації товарів зовнішньоекономічної діяльності(далі Пояснення до УКТЗЕД).

Стосовно групи 44 Пояснення до УКТЗЕД містять такі положення.

До цієї групи включаються необроблена деревина, напівфабрикати з деревини та вироби з деревини в цілому.

Ці продукти можна приблизно згрупувати таким чином(з огляду на предмет розгляду в даній справі):

(1) Необроблена деревина (зрубана, колота, начорно обтесана (брусована), обкорована і т.д.) і паливна деревина, відходи деревини та скрап, тирса, деревинна дранка чи шматочки; обручі, стовпи, гідробудівельні колоди (палі), вішки, кілки і т.д.; деревне вугілля; деревна шерсть і деревне борошно; шпали для залізничних чи трамвайних колій (переважно товарні позиції 4401 4406)…

(4) Вироби з деревини (крім деяких видів, зазначених у примітці 1 до цієї групи, і тих, котрі, також як і інші, перераховані нижче в поясненнях до певних товарних позицій) (товарні позиції 4414 4421).

По товарній позиції 4407 Пояснення до УКТЗЕД мають таке визначення.

«До цієї товарної позиції включаються усі види деревинних матеріалів і лісоматеріалів будь-якої довжини завтовшки понад 6 мм, розпиляних чи колотих вздовж напрямку текстури деревини або одержаних струганням чи лущенням. До цих видів деревинних матеріалів і лісоматеріалів включають: брус, планки, обапіл, дошки, рейки і т.д., а також вироби, що вважаються рівно-цінними розпиляним деревинним матеріалам або лісоматеріалам, які одержують під час обробки на краєобрубувальних верстатах і які мають дуже точні розміри; така обробка забезпечує вищу якість одержуваної поверхні, ніж розпилювання, і робить наступне обтісування непотрібним. До неї також включаються листи струганої чи лущеної деревини (одержані на ротаційному лущильному верстаті), а також планки і фризи для паркетного покриття, крім підданих профілюванню по будь-якому з країв чи площин (товарна позиція 4409).

Слід зазначити, що лісоматеріали, які включаються до цієї товарної позиції, не обовязково повинні мати прямокутний (чи квадратний) поперечний переріз або однаковий поперечний переріз по всій довжині виробу.

Вироби цієї товарної позиції можуть бути обтесані (незалежно від того, чи закруглюються під час цього кути, утворені двома суміжними ребрами), відшліфовані чи зєднані торцями (наприклад, зєднані у шип)».

Щодо товарної позиції 4416 Пояснення до УКТЗЕД вказують на таке.

«До цієї товарної позиції включається тара, що являє собою бондарну продукцію, тобто ви-роби, корпус яких складається з клепки з пазами, куди кріпляться верхні та нижні днища, а форма підтримується обручами, виготовленими з дерева чи металу.

До цієї товарної позиції також включаються клепка та всі інші вироби з деревини, з обробкою або без неї, що мають форму частин бондарних виробів (наприклад, верхні днища бочок, обручі, обрізані на задану довжину і оснащені на кінцях пазами для складання виробів).

До цієї товарної позиції включається також необроблена клепка (клепка з деревини), тобто планки з деревини, використовувані для виготовлення кістяка, верхніх чи нижніх днищ барил та інших бондарних виробів. Клепка може мати наступний вигляд:

(1) Планки, сколені зі стовбурів дерев у напрямку серцевинних променів. Потім клепка може також бути піддана тангентальному розпилюванню уздовж однієї з основних поверхонь, а інша поверхня просто обточується сокирою або ножем.

(2) Пиляна клепка за умови, що хоча б одна з двох основних поверхонь є опуклою чи увігну-тою, така вигнута форма поверхні досягається під час розпилювання циліндричною пилкою.

Ця товарна категорія включає такі частини, як клепка і днища бочок, та інші бондарні вироби.

Клепка - це стругані планки, що мають більш-менш вигнуту форму, зачищені або скошені принаймні з одного кінця, з пазом для складання, який називають «утор».

Кришки (днища) мають круглу форму необхідної окружності і фаску з обох боків, що дозволяє вставляти днища в уторний паз.»

Щодо виготовлення дубової клепки 03.02.2006 року затверджено Стандарт Мінагрополітики України СОУ 20.10-37-369:2006(далі Стандарт).

Пунктом 4.4 цього Стандарту встановлено, що клепку дубову виготовляють прямокутної форми вона повинна мати паралельні сторони по всій довжині з однаковою товщиною і шириною, торці відпиляні під прямим кутом.

Пунктом 5.2 Стандарту передбачено, що клепку дубову виготовляють радіально випиляною або виколотою таким чином, щоб на обох торцях жоден серцевинний промінь на проходив з однієї пласті на протилежну.

Із загально доступної інформації в мережі Інтернет(http://www.all-mebli.com/stroitelstvo/vidi-rozpiliv-derevini.html) встановлено, що пиломатеріал тангенціальною розпилювання(Plain або flat sawn) пиломатеріал, у якого площина розпила перпендикулярна або приблизно перпендикулярна серцевинним променям(по дотичній до річного шару дерева). При тангенціальному розпилі волокна деревини у паркетних виробів проходять без чіткого напрямку, створюючи на поверхні натуральний малюнок у вигляді «арок», «завитків», «кілець». Радіальне розпилювання(Rift sawn і Quarter sawn) - розпилювання колоди перпендикулярно річним шарам(паралельно серцевинним променів).

Дубова клепка виготовляється виключно шляхом радіального випилювання або виколювання. Такі підходи для визначення технічних особливостей при виготовленні дубової клепки містяться в наукових публікаціях, монографіях тощо з відкритих джерелах з мережі Інтернет: http://quercus.com.ua/publikacii/8.pdf , http://agrovisnyk.com/pdf/ua_2015_01_11.pdf.

У Поясненнях до УКТЗЕД по товарній позиції 4416 щодо необробленої клепки зазначено її характеристики: «планки з деревини, використовувані для виготовлення кістяка, верхніх чи нижніх днищ барил та інших бондарних виробів, які можуть мати наступний вигляд: 1) планки, сколені зі стовбурів дерев у напрямку серцевинних променів. Потім клепка може такожбути піддана тангентальному розпилюванню уздовж однієї з основних поверхонь, а інша поверхня просто обточується сокирою або ножем. 2) пиляна клепка за умови, що хоча б одна з двох основних поверхонь є опуклою чи увігнутою; така вигнута форма поверхні досягається під час розпилювання циліндричною пилкою».

Таким чином, щодо необробленої клепки Пояснення до УКТЗЕД не містять вимог щодо категорично єдиної чи виключної її форми, оскільки семантичне значення словосполучення «може мати» в даному випадку означає одну чи кілька ймовірностей із багатьох інших можливостей.

Отже, між тлумаченням Пояснень до УКТЗЕД, застосованим під час складання протоколу про порушення митних правил щодо ОСОБА_2, і Стандартом СОУ 20.10-37-369:2006 існують певні суперечності.

Згідно із ч.1 ст.1 МК України законодавство України з питань державної митної справи складається з Конституції України, цього Кодексу, інших законів України, що регулюють питання, зазначені у статті 7 цього Кодексу, з міжнародних договорів України, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, а також з нормативно-правових актів, виданих на основі та на виконання цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Згідно із ч.4 ст.3 МК України у разі якщо норми законів України чи інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи допускають неоднозначне (множинне) трактування прав та обов'язків підприємств і громадян, які переміщують товари, транспортні засоби комерційного призначення через митний кордон України або здійснюють операції з товарами, що перебувають під митним контролем, чи прав та обов'язків посадових осіб органів доходів і зборів, внаслідок чого є можливість прийняття рішення як на користь таких підприємств та громадян, так і на користь органу доходів і зборів, рішення повинно прийматися на користь зазначених підприємств і громадян.

Відповідно до визначеного Митним тарифом України п.3(с) Основних правил інтерпретації УКТЗЕД у разі коли … з будь-яких інших причин товар на перший погляд (prima facie) можна віднести до двох чи більше товарних позицій, його класифікація здійснюється таким чином: товар, класифікацію якого не можна здійснити відповідно до правила 3 (a) або 3 (b), повинен класифікуватися в товарній позиції з найбільшим порядковим номером серед номерів товарних позицій, що розглядаються.

Як вбачається з протоколу про порушення митних правил та матеріалів справи, задекларовані митним брокером товари повністю відповідають вимогам Стандарту СОУ 20.10-37-369:2006.

Отже, аналіз досліджених доказів, встановлених фактичних обставин і положень чинного законодавства приводить до висновку, що ПП «Мішель» мало всі законні підстави декларувати товари як дубову бондарну клепку за кодом УКТЗЕД НОМЕР_3. Такий висновок відповідає експертним дослідженням судового експерта ОСОБА_6 щодо відповідності цьому коду характеристик товарів з огляду на Основні правила інтерпретації УКТЗЕД. До того ж в порядку ч.4 ст.69 МК України рішення про самостійну класифікацію товарів за кодом УКТЗЕД НОМЕР_3 Волинська митниця не приймала, а службова записка начальника відповідного відділу митниці не може бути визнана таким рішенням.

Наведене свідчить про взагалі відсутність в діях ОСОБА_2 умислу на приховування товарів від митного контролю як ознаки складу передбаченого ч.1 ст.483 МК України порушення митних правил.

Крім цього, викладені в резолютивній частині протоколу кваліфікуючі ознаки дій, що ставляться ОСОБА_2, не відповідають закону та не підтверджені жодними доказами.

Так, вказане в митній декларації та товарно-супровідних документах найменування товару повністю відповідало Стандарту СОУ 20.10-37-369:2006, а визначення такого найменування і його класифікація при незгоді органу доходів і зборів могли потягнути наслідки, передбачені ст.69 МК України, однак не складання протоколу про порушення митних правил.

Також слід зазначити, що викладене в протоколі неподання органу доходів і зборів Сертифіката про походження лісоматеріалів не утворює складу правопорушення, передбаченого ч.1 ст.483 МК України.

Використання засобів чи способів, які утруднюють виявлення предметів, що також ставиться в провину ОСОБА_2, в протоколі жодним чином не конкретизоване, тобто не вказані фактичні дії, які ним вчинені за цією ознакою. У звязку з такою неконкретністю опису змісту правопорушення ОСОБА_2 не може нести відповідальність за ч.1 ст.483 МК України за такою ознакою.

В провину ОСОБА_2 також ставиться надання одним предметам вигляду інших як спосіб приховування предметів. Чинне законодавство та судова практика не містить юридичного тлумачення терміну «надання одним товарам вигляду інших». З огляду на передбачену ст.483 МК України умисну форму вини такого порушення та конструкцію цієї норми закону видається, що «наданням одним товарам вигляду інших» передбачає умисне вчинення фізичних дій, направлених на зміну зовнішнього вигляду предметів, внаслідок чого ускладнюється їх ідентифікація. Доказів вчинення ОСОБА_2 таких дій по справі не зібрано, до протоколу не приєднано, на розгляд справи не подано.

Згідно з п.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності складу адміністративного правопорушення.

Отже, провадження в справі щодо ОСОБА_2 підлягає закриттю.

Вилучені в порядку ст.511 МК України предмети підлягають поверненню їх власнику для проведення митного оформлення.

Понесені по справі витрати на зберігання товарів відшкодуванню не підлягають згідно із ст.520 МК України, судовий збір не справляється на підставі ст.401 КУпАП.

Керуючись ст.ст.522, 527, 528 МК України,

п о с т а н о в и в :

Провадження в справі за протоколом про порушення митних правил №3215/20500/18 щодо ОСОБА_2 за ознаками правопорушення, передбаченого ч.1 ст.483 МК України, закрити за відсутністю в його діях складу правопорушення.

Вилучений за цим протоколом і задекларований як «клепка бондарна необроблена із дуба черещатого для виробництва заливних бочок, колота та радіально випиляна, прямокутної форми, з паралельно серцевинним променям випиляними пластами, розмірами 060-135х30-32х450-1200 мм, обємом 21,990 м3» товар повернути ПП «Мішель» для проведення митного оформлення згідно з чинним законодавством.

Товарно-супровідні документи, що містяться в матеріалах справи, повернути ПП «Мішель».

Постанова протягом десяти днів з дня її винесення може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Волинської області через Любомльський районний суд.

Суддя Любомльського районного суду

Волинської області ОСОБА_7