Справа № 721/385/18
Провадження №3/713/657/18
ПОСТАНОВА

іменем України

05.07.2018 м. Вижниця

Вижницький районний суд Чернівецької області у складі головуючого судді Пилипюка І.В., з участю секретаря Паучек Є.В., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Апеляційного суду Чернівецької області у порядку зміни підсудності про притягнення до адміністративної відповідальності, -

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованого та жителя ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянство України, не одруженого, не працюючого, раніше до адміністративної відповідальності не притягувався,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП, -

УСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ГП №710537 від 04.05.2018 року ОСОБА_1, 04.05.2018 року, о 01.50 год. в смт. Путила по вул. Українській розпивав пиво «Оболонь світле», голосно висловлювався нецензурними словами. На законну вимогу капрала поліції ОСОБА_2 припинити адміністративне правопорушення не відреагував, висловлювався в грубій формі на адресу поліцейських та погрожував фізичною розправою. Своїми діями вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.185 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнав, пояснив, що дійсно 04.05.2018 року біля 01.50 год. розпивав пиво в смт. Путила по вул. Українській та не голосно співав пісні з товаришем, поліцейським не погрожував, громадського порядку не порушував, а можливо висловлювався на їх адресу нецензурною лайкою у звязку з безпідставним застосуванням до нього сльозогінного газу. Просив закрити справу про адміністративне правопорушення у звязку з відсутністю його складу.

Суд, заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, дослідивши матеріали справи, вважає, що в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП з таких підстав.

У відповідності до ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов'язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Стаття 9 ч.1 КУпАП зазначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з'ясування обставин по справі.

Згідно вимог ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення), місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвище, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Статтею 185 КУпАП встановлено відповідальність за злісну непокору законному розпорядженню або вимозі поліцейського при виконанні ним службових обов'язків, а також вчинення таких же дій щодо члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону або військовослужбовця у зв'язку з їх участю в охороні громадського порядку.

За змістом ст.256 КУпАП та відповідно до п.9 Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України 06.11.2015 року №1376 у протоколі про адміністративне правопорушення має бути зазначено, зокрема, у графі "дата, час, місце вчинення і суть учиненого адміністративного правопорушення" - суть адміністративного правопорушення, яка повинна точно відповідати ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті КУпАП, за якою складено протокол.

Згідно ст.185 КУпАП об'єктивна сторона правопорушення полягає у злісній непокорі законному розпорядженню або вимозі працівника поліції.

Як розяснив Пленум Верховного суду України у Постанові №8 від 26.06.1992 року «Про застосування судами законодавства, що передбачає відповідальність за посягання на життя, здоровя, гідність та власність суддів і працівників правоохоронних органів» злісною непокорою є відмова від виконання наполегливих, неодноразово повторених законних вимог чи розпоряджень працівника міліції при виконанні ним службових обовязків, члена громадських формувань з охорони громадського порядку чи військовослужбовця у звязку з їх участю в охороні громадського порядку, або відмова, виражена у зухвалій формі, що свідчить про явну зневагу до осіб, які охороняють громадський порядок (п.7).

Разом з тим, в протоколі про адміністративне правопорушення серія ГП №710537 від 04.05.2018 року не зазначено, які саме протиправні дії вчиняв ОСОБА_1 та в чому виражалася злісна непокора працівникам поліції.

Тобто, наведене формулювання суті правопорушення, в протоколі не містить вказівки на наявність вимоги чи розпорядження працівника поліції та зухвалу відмову їх виконувати.

Таким чином, зазначені у протоколі відомості, а саме відмова виконувати прохання працівників поліції, не утворюють складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП, що вказує на невідповідність протоколу про адміністративне правопорушення вимогам закону в частині викладення суті правопорушення.

За змістом ст.185 КУпАП, об'єктивна сторона даного правопорушення полягає у злісній непокорі саме законному розпорядженню або вимозі працівника поліції, у звязку з чим питання їх законності є предметом обов'язкового з'ясування під час розгляду справи про вказане адміністративне правопорушення.

Згідно вимог ст.262 КУпАП адміністративне затримання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, провадиться органами внутрішніх справ (Національною поліцією), зокрема, при вчиненні дрібного хуліганства, появі в громадських місцях у п'яному вигляді, що ображає людську гідність і громадську мораль.

З протоколу про адміністративне затримання серія ЧН №002890 від 04.05.2018 року вбачається, що затримання ОСОБА_1 не було зумовлене порушенням громадського порядку, а було затримано лише у звязку з вчиненням правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП. Про вчинення ОСОБА_1 будь-яких інших адміністративних правопорушень, для припинення яких він був затриманий, у даному протоколі не зазначено.

З доданих до матеріалів справи рапортів поліцейських не можливо встановити те, що ОСОБА_1 порушував громадський порядок до того, як приїхали працівники поліції.

Будь-яких письмових пояснень незаінтересованих свідків матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять.

Суд самостійно не може встановлювати склад адміністративного правопорушення та обставини його вчинення, та розглядає справу в межах складу та обставин адміністративного правопорушення, який зазначений в протоколі.

За таких обставин, в діях ОСОБА_1, які зазначені в протоколі та не доведені письмовими доказами, не знайшли свого підтвердження подія та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом (посадовою особою) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Враховуючи, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Усі сумніви щодо доведеності вини суд трактує на користь особи, що притягується до адміністративної відповідальності.

Аналізуючи докази по справі, суд дійшов висновку, що провадження по справі відносно ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.185 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у зв'язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

На підставі п.1 ст.247 КУпАП, керуючись ст.ст.185, 221, 283, 284, 285, 287-289 КУпАП, Суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 по ст.185 КУпАП провадженням закрити в зв'язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Чернівецької області через Вижницький районний суд протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: І. В. Пилип'юк