П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"25" грудня 2018 р. м.Київ

Суддя Дніпровського районного суду м.Києва Карабак Лілія Германівна, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1, проживаючого за адресою: АДРЕСА_2, працюючого на посаді заступника директора Департаменту промисловості та розвитку підприємництва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації),

за участю прокурора Андрєєва Я.А.

встановив:

ОСОБА_1, перебуваючи на посаді генерального директора комунального підприємства виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) по охороні, утриманню та експлуатації земель водного фонду м.Києва «Плесо» (далі КП «Плесо»), будучи відповідно до підпункту "а" п. 2 ч.1 ст.3 Закону України "Про запобігання корупції" (далі по тексту - Закону), суб'єктом на якого поширюється дія цього Закону, зокрема в частині обов'язкового повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, порушив вимоги щодо терміну подачі такого повідомлення передбачені ст.52 Закону, та вчасно не подав декларацію особи, яка припиняє діяльність пов'язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, за період не охоплений раніше поданими деклараціями.

А саме, 30.08.2017 року ОСОБА_1 придбав транспортний засіб вартістю на момент набуття права власності 127001,00 грн., що перевищує 50 прожиткових мінімумів встановлених для працездатних осіб на 1 січня 2017 року, з того моменту у нього виник обов'язок у десятиденний термін подати повідомлення про суттєві зміни в майновому стані у відповідності до п. 6, розділу 11 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням Національного агентства від 10.06.2016 року №3 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 року за № 959/29089. Таке повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми.

Згідно Закону України «Про державний бюджет України на 2017 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2017 року становив 1600,00 грн. Таким чином, суб'єкти декларування були зобов'язані повідомляти НАЗК про суттєві зміни у майновому стані (придбання майна на суму, що перевищує 80000,00 грн.). Таке повідомлення ОСОБА_1 був зобов'язаний подати до 00 годи 00 хвилин 10.09.2017 року.

Відповідно до інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, ОСОБА_1 подав повідомлення про суттєві зміни в майновому стані лише 14.09.2017 року о 16 годині 42 хвилин, чим вчинив адміністративне правопорушення, яке передбачено ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Крім того, 07.09.2017 року ОСОБА_1 звільнившись з посади генерального директора КП «Плесо», несвоєчасно, без поважних причин подав декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період, не охоплений раніше поданими деклараціями.

Звільнення ОСОБА_1 відбулося 07.09.2017 року, він був зобов'язаний подати декларацію особи, яка припиняє діяльність, пов'язану з виконанням функцій держави не пізніше 00 годин 00 хвилин 08.09.2017 року. Згідно даних Реєстру, ОСОБА_1 подав таку декларацію лише 15.09.2017 року, чим вчинив адміністративне правопорушення, яке передбачено ч. 1 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом, стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення.

В судовому засіданні, ОСОБА_1 свою вину у вчиненні вказаного правопорушення визнала не визнав просив закрити провадження у справі за відсутності у його діях складу правопорушення. В своїх запереченнях зазначив, що невчасно повідомив НАЗК про суттєву зміну майнового стану та невчасно подав декларацію при звільненні з поважних причин.

Так, зокрема вчасному повідомленню про суттєві зміни майнового стану завадила відсутність у ОСОБА_1 інформації про продавця транспортного засобу, які необхідні для подання повідомлення, які він отримав телефоном лише 14.09.2017 року. Вчасне подання декларації унеможливила відсутність даних про остаточний розрахунок, по заробітній платі.

Прокурор вважає доведеним несвоєчасне повідомлення про суттєві зміна у майновому стані та несвоєчасне подання декларації, які є підставою для визнання ОСОБА_1 винним та притягнення його до адміністративної відповідальності у виді штрафу.

Заслухавши думку особи яка притягається до адміністративної відповідальності, з'ясувавши думку прокурора, дослідивши матеріали справи, оцінивши докази у їх сукупності вважаю, що вина ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ч. 1, ч. 2 ст.172-6 КУпАП, повністю підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами.

Стаття 245 КУпАП передбачає, що завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до вимог статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 252 КУпАП визначено, що орган, який розглядає справу, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

У відповідності до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як встановлено в судовому засіданні, згідно п.п. 1.1, 1.2, 4.2 Статуту КП «Плесо», затвердженого рішенням виконавчого комітету Київської міської Ради народних депутатів від 03.07.1995 року № 204 (в редакції розпорядження виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) від 08.04.2008 року №502, КП «Плесо» засновано на комунальній власності територіальної громади м.Києва та входить до сфери управління Головного управління контролю за благоустроєм м.Києва виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) та створено відповідно до рішення Київської міської Ради народних депутатів від 03.07.1995 року № 204 «про заходи щодо охорони, утримання та експлуатації внутрішніх водойм м.Києва». КП «Плесо» є юридичною особою від дня його державної реєстрації, що підтверджується відомостями зазначеними в Єдиному реєстрі юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань.

Відповідно до ст. 81 ЦК України, КП «Плесо» є юридичною особою публічного права. Відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини першої статті 3 Закону, ОСОБА_1 є суб'єктом, на якого поширюється дія Закону, оскільки:

відповідно до розпорядження Київського міського Голови від 13.02.2015 року №68 «Про призначення ОСОБА_1.», ОСОБА_1 призначено з 14.02.2015 року на посаду генерального директора КП «Плесо»,

відповідно до розпорядження Київського міського Голови від 07.09.2017 року №678 «Про звільнення ОСОБА_1.», ОСОБА_1 звільнено з 07.09.2017 року з посади генерального директора КП «Плесо».

14.02.2015 року ОСОБА_1 підписане Попередження про обмеження, встановлені Законом України «Про запобігання корупції».

Згідно ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність;

Згідно ч. 1 ст. 65 Закону, за вчинення корупційних або пов'язаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій статті 3 цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

Ч. 2 статті 52 Закону, у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Ч. 5 ст. 12 Закону, нормативно-правові акти Національного агентства підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів.

Нормативно-правові акти Національного агентства після включення до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів опубліковуються державною мовою в офіційних друкованих виданнях.

Нормативно-правові акти Національного агентства, які пройшли державну реєстрацію, набирають чинності з дня офіційного опублікування, якщо інше не передбачено самими актами, але не раніше дня офіційного опублікування.

Ч. 2 ст. 45 Закону передбачено, що особи, які припинили діяльність, пов'язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, або іншу діяльність, зазначену у підпунктах "а" і "в" пункту 2, пункті 5 частини першої статті 3, зобов'язані наступного року після припинення діяльності подавати в установленому частиною першою цієї статті порядку декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за період не охоплений раніше поданими деклараціями.

Відповідно до підпункту 2 пункту 5 розділу 11 Порядку формування ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням Національного агентства від 10.06.2016 року за №059/29089 (далі по тексту Порядок), декларація суб'єкта декларування, який припиняє діяльність пов'язану з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, подається не пізніше дня такого припинення.

При цьому, така декларація, охоплює період, який не був охоплений деклараціями, раніше поданими таким суб'єктом декларування та містить інформацію станом на останній день такого періоду.

Останнім днем такого періоду є день, що передує дню подання декларацій, у цьому випадку таким днем є дата 06.09.2017 року

Тобто, вищезазначеними нормами права чітко унормовано період декларування, який не потребує штучного розширення, у ОСОБА_1 не було об'єктивних перешкод для подання відповідної декларації за період з 01.03.2017 року (раніше подані декларації відповідно до Закону) по 06.09.2017 року, а його доводи, що він чекав інформації про доходи які він отримував пізніше 06.09.2017 року не заслуговують на увагу, оскільки вони не охоплюються обов'язково встановленим періодом. Не зазначення виплат, які ним отримані після звільнення - 07.09.2015 року (компенсації за невикористану відпустку, тощо) не несуть наслідків порушення фінансового контролю.

Вищезазначеним Рішенням ЗАЗК затверджено форму декларації, частиною 1 форми визначено, що декларація заповнюється шляхом заповнення електронної форми.

ОСОБА_1 не довів в суді, що у нього були об'єктивні перешкоди, які йому завадили вчасно подати декларацію, або він був вимушений здійснити дії (зусилля) для отримання інформації про доходи, тощо.

Згідно реєстру декларація ним була подана 15.09.2017 року о 08 годині 13 хвилин, дії по її заповненню розпочаті ним 14.09.2017 року.

У відповідності до п. 6 розділу 11 Порядку, суб'єкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону, шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна, шляхом заповнення відповідної форми.

Згідно Закону України «про держаний бюджет України на 2017 рік», прожитковий мінімум для працездатних осіб з 01.01.2017 року становив 1600,00 грн. Так, суб'єкти декларування повинні повідомляти НАЗК про отримання доходу, або придбання майна на суму, що перевищує 80000,00 грн.

За інформацією Регіонального сервісного центру МВС в м.Києві, ОСОБА_1, 30.08.2017 року набув у власність транспортний засіб Volkswagen Passat, 2003 року випуску, за договором купівлі - продажу №8044/2017/603009, вартість транспортного засобу становить 127001,00 грн.

Відтак, ОСОБА_1 з 30.08.2017 року по 00 годин 00 хвилин 10.09.2017 року був зобов'язаний подати до Реєстру повідомлення про зміну майнового стану, яке він згідно інформації реєстру подав 14.09.2017 року о 16 годині 42 хвилини.

Доводи ОСОБА_1 про те, що вчасно подати повідомлення йому завадила відсутність у нього даних про ідентифікаційний номер продавця транспортного засобу - ОСОБА_2, отримав їх лише 14.09.2017 року, телефоном не можуть бути взяті до уваги, той факт, що він не міг зв'язатися із продавцем автомобіля раніше не звільняє його від відповідальності.

Так, ОСОБА_1 зазначив, що він завжди знав про те, що електронна форма повідомлення містить розділ про ідентифікаційний номер продавця транспортного засобу, а не заповнення цієї графи унеможливить заповнення форми. Тоді ним не доведено які об'єктивні причини завадили йому дізнатися про таку інформації раніше, при особистій зустрічі з продавцем, з довіреності від 23.08.2017 року, якою продавець доручив йому у тому числі усі права щодо транспортного засобу, у особи, яка здійснила посередництво (ОСОБА_4), тощо.

Крім того, даних про те, що ОСОБА_1 заходив у свій особистий електронний кабінет, відкривав форму, та повідомляв НАЗК про перешкоди, зокрема складнощі з отриманням обов'язкової інформації, які у нього виникли при заповненні форми суду не надано.

Враховуючи, що правопорушення передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, характеризується формальним складом, без кваліфікуючих ознак, то правопорушення утворює лише сам факт несвоєчасного подання повідомлення про зміну майнового стану.

При цьому, поважність причин, які завадили вчасному поданню як декларації так і повідомлення про зміну майнового стану (хвороба, неналежна робота сайту НАЗК, пошкодження носія ключа, неможливість його відновити, необхідність отримання письмової інформації з недоступних джерел, тощо) має бути визнана такими судом на підставі доказів, яких у цьому випадку судді не надано. Така позиція захисту не ґрунтується на вимога закону.

Разом з тим, сайт НАЗК передбачає можливість електронне звернення з повідомленням про перешкоди, які ускладнюють, або унеможливлюють заповнення форм, якою ОСОБА_1 не скористався.

Адже, правопорушення, які інкримінуються ОСОБА_1 є такими, що пов'язані з корупцією, тобто: це діяння що порушують встановлені Законом вимоги, заборони та обмеження, за які встановлено адміністративну відповідальність.

Таким чином, при кваліфікації діяння, пов'язаного з корупцією не вимагається встановлення і доведення таких кваліфікуючих ознак як умислу на його вчинення та наявності ознак корупції.

Вина ОСОБА_1 підтверджується протоколами про адміністративні правопорушення та іншими матеріалами справи.

Згідно ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Згідно ст. 33 КУпАП, стягнення за адміністративне правопорушення накладається у межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України.

При накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

Обставиною, що пом'якшує відповідальність ОСОБА_1 є те, що він вперше притягується до відповідальності. Інформації щодо майнового стану, складу сім'ї, про наявність утриманців, характеристик не надано.

Крім того, ОСОБА_1 не мав наміру взагалі уникнути фінансового моніторингу, хоч із порушенням строку, але подав декларацію та повідомлення до складання протоколу.

Оцінюючи в сукупності наслідки діяння ОСОБА_1 вважаю можливим застосувати до нього стягнення у виді штрафу в межах санкції, при цьому враховується, що він не визнавав вини та не виявив каяття за очевидні порушення.

При цьому, у відповідності до правил ст. 36 КУпАП, за правопорушення накладається штраф в межах санкції ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, у розмірі 150 неоподаткованих мінімумів доходів громадян (санкція статті більш серйозна чим ч. 1 ст. 172-6 КУпАП).

У відповідності до правил ст. 40 - 1 КупАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст.ст. 283,284,294та ч.1, ч. 2 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

п о с т а н о в и в:

Об'єднати адміністративну справу в одне провадження та присвоїти єдиний номер.

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 та ч. 2 ст.172-6 КУпАП. та застосувати до нього стягнення у вигляді штрафу в розмірі 2550,00 грн., який стягнути в дохід держави .

Стягнути з ОСОБА_1 в дохід держави, судовий збір в розмірі 352,40 грн.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подання апеляційної скарги до Київський апеляційний суд через Дніпровський районний суд м.Києва.

Роз'яснити правопорушнику, що згідно ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений порушником не пізніш як через п'ятнадцять днів з дня вручення йому постанови про накладення штрафу, а в разі оскарження такої постанови - не пізніш як через п'ятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги без задоволення.

У разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений ч.1 ст. 307 цього Кодексу, постанова про накладення штрафу надсилається для примусового виконання до органу державної виконавчої служби за місцем проживання порушника, роботи або за місцезнаходженням його майна в порядку, встановленому законом.

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу.

СУДДЯ: