П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

31 січня 2018 року м. Київ

Суддя Апеляційного суду міста Києва Балацька Г.О., розглянувши в залі суду у відкритому судовому засіданні клопотання по можливість поновлення строку на апеляційне оскарження та апеляційну скаргу на постанову Шевченківського районного суду м. Києва від 07 липня 2017 року стосовно

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1 -

В С Т А Н О В И Л А:

Цією постановою ОСОБА_1 визнаний винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, та на нього за цим законом накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 600 (шестисот) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 10.200 (десять тисяч двісті) гривень, з позбавленням права керування транспортними засобами строком на 1 (один) рік.

Відповідно до постанови суду, 22.04.2017 ОСОБА_1, о 03 год. 18 хв., по пр-ту Перемоги, 36, в м. Києві керував автомобілем НОМЕР_1, в стані наркотичного сп'яніння. Огляд на стан сп'яніння проводився у встановленому законом порядку у лікаря нарколога. Відповідно до висновку Київської міської наркологічної клінічної лікарні "Соціотерапія" ОСОБА_1 перебував в стані наркотичного сп'яніння.

Таким чином, ОСОБА_1 порушив вимоги п. 2.9 "а" Правил дорожнього руху, тобто вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст.130 КУпАП.

Не погоджуючись з прийнятим судом першої інстанції рішенням, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу разом із клопотанням про можливість поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Шевченківського районного суду м. Києва від 07.07.2017.

Так, в клопотанні про поновлення строку на апеляційне оскарження ОСОБА_1 зазначив, що, всупереч вимогам ст. 285 КУпАП, постанова місцевого суду за результатами судового розгляду від 07.07.2017 була отримана ОСОБА_1 тільки 17.07.2017, що і позбавило його права на своєчасне звернення до суду апеляційної інстанції з апеляційною скаргою, у зв'язку з чим просить вважати причини пропуску на апеляційне оскарження - поважними. Зазначає і про те, що 07.07.2017 він участі в судовому засіданні не приймав, що, в свою чергу, свідчить про порушення судом першої інстанції приписів ст. 268 КУпАП.

Що стосується доводів апеляційної скарги, то, як вказує ОСОБА_1, постанова місцевого суду є незаконною, оскільки судом було порушено вимоги ст. 278 КУпАП, без повного з'ясування всіх фактичних обставин справи та без дослідження наявних в матеріалах справи доказів.

А тому, він просить скасувати постанову Шевченківського районного суду м. Києва від 07.07.2017 та провадження у справі закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Матеріали справи за протоколом про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 надійшли до Апеляційного суду міста Києва 07.08.2017.

Вперше, судовий розгляд в суді апеляційної інстанції був призначений на 23.08.2017 на 16:30, в яке ОСОБА_1 не з'явився, а судове повідомлення повернулось на адресу суду апеляційної інстанції за закінченням строку зберігання на поштовому відділені.

В послідуючі судові засідання, призначені на 20.09.2017, 11.10.2017, 15.11.2017, 13.12.2017, 27.12.2017, 31.01.2018 - ОСОБА_1 не з'явився, про поважність причин неявки суд апеляційної інстанції ніяким чином не повідомив, як і не виказав про своє бажання безпосередньо брати в ньому участь.

Рекомендовані та прості повідомлення про призначення судових засідань повернулись на адресу Апеляційного суду міста Києва за закінченням встановленого строку зберігання.

З урахуванням викладеного, оскільки ОСОБА_1, оскарживши судове рішення першої інстанції, не цікавився подальшим провадженням в справі, вважається за можливе розгляд матеріалів за протоколом про адміністративне правопорушення, складеного стосовно ОСОБА_1, проводити за відсутності останнього, з урахуванням його обізнаності щодо перебування поданої ним апеляційної скарги на розгляді в Апеляційному суді міста Києва з 07.08.2017, коли вказані матеріали і були скеровані з Шевченківського районного суду м. Києва для розгляду в суді апеляційної інстанції, та вжиттям судом апеляційної інстанції всіх передбачених законом заходів на дотримання прав ОСОБА_1

Приймав суд першої інстанції і заходи щодо виклику в суд апеляційної інстанції адвоката ОСОБА_2, який під час провадження в суді першої інстанції в інтересах ОСОБА_1 подавав клопотання, - для захисту прав інтересів ОСОБА_1, який в суд апеляційної інстанції не з?явився, але повідомив під час його виклику по телефону, що інтереси ОСОБА_1 він не представляє.

Документи, які свідчать, що адвокат ОСОБА_2 дійсно представляє інтереси ОСОБА_1 в досліджуваному провадженні - відсутні.

Заслухавши доповідь судді, пояснення інспектора роти № 10 батальйону № 3 УПП в м. Києві лейтенанта поліції ОСОБА_3, вивчивши матеріали провадження та додаткові дані, надіслані на адресу Апеляційного суду міста Києва, слід прийти до наступних висновків.

Згідно зі ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

На виконання вимог ст. 278 КУпАП, при підготовці справи про адміністративне правопорушення до розгляду, орган (посадова особа) вирішує, зокрема, питання чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду.

Як регламентують положення ст. 277-2 КУпАП, повістка особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, вручається не пізніше як за три доби до дня розгляду справи в суді, в якій зазначається дата і місце розгляду справи.

Дані вимоги закону під час судового провадження справи за протоколом про адміністративне правопорушення судом першої інстанції належним чином дотримані.

Так, матеріали справи за протоколом про адміністративне правопорушення надійшли до Шевченківського районного суду м. Києва 12.05.2017 (а.п. 4).

Згідно даних протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 був обізнаний про його складання 22.04.2017 та направлення до Шевченківського районного суду м. Києва (а.п. 1).

16.05.2017 о 9:12:39, було сформоване смс-повідомлення щодо документу "Повістка про виклик до суду в справі про адміністративне правопорушення" на 06.06.2017 14:10:00 по справі № 761/16258/17 (3/761/4068/2017) одержувачу ОСОБА_1 на номер телефону 61. Доставлено - 16.05.2017 10:27:00 Текст смс: "Шевченківський райсуд м. Києва, м. Київ, вул. Дігтярівська, 31-А, т. . Викликається ОСОБА_1 як особа, яка притягається до адмінвідповідальності на 14:10 06.06.2017, каб. 504, справа 761/16258/17, суддя Рибак М.А. Подати:паспорт, ІПН. Наслідки неявки - ст. 169, 170 ЦПК" (а.п. 5).

На час розгляду даного провадження в суді першої інстанції інтереси ОСОБА_1 представляв адвокат ОСОБА_2, від якого в день призначення слухання справи надійшла заява про відкладення судового розгляду у зв'язку з хворобою ОСОБА_1, що підтверджено відповідною медичною довідкою (а.п. 6, 7).

Того ж дня - 06.06.2017 ОСОБА_1 була направлена повістка про виклик до суду в справі про адміністративне правопорушення на 10:35 год. 22.06.2017 та одночасно було сформоване смс-повідомлення, яке доставлено не було з причин - "абонент тимчасово недоступний" (а.п. 8, 9).

В чергове, судове засідання у вказаній справі з 22.06.2017 було перенесено на 09:20 год. 07.07.2017, про що за місцем мешкання ОСОБА_1 була направлена судова повістка - 22.06.2017, а 26.06.2017 для контролю було сформоване смс-повідомлення, яке було доставлено за номером мобільного телефону ОСОБА_1 26.06.2017 о 10:25:00 (а.п. 10, 11).

В день призначення слухання справи до судового розгляду - 07.07.2017 надійшла заява від адвоката ОСОБА_2 в інтересах ОСОБА_1 про витребування певних документів та допиту свідків у провадженні (а.п. 12).

Оскільки вказана заява надійшла після часу призначеного засідання, то вона була приєднана до матеріалів провадження без її фактичного розгляду.

Отже, доводи ОСОБА_1 про неналежне його повідомлення про судові засідання суду першої інстанції та його необізнаності, у тому числі, і щодо останньої дати та часу слухання справи за протоколом про адміністративне правопорушення щодо нього, коли і була прийнята оскаржувана постанова від 07.07.2017 - є явно неспроможними, оскільки спростовуються матеріалами справи.

Між тим, оскільки в порушення приписів ст. 285 КУпАП, копія судового рішення ОСОБА_1 направлена не була, за відсутності в матеріалах провадження супровідного листа про направлення зазначеної копії постанови, а копію оскаржуваного рішення ОСОБА_1 отримав особисто в суді першої інстанції 17.07.2017, про що свідчить розписка, наявна в матеріалах провадження (а.п. 15), можна погодитися з проханням ОСОБА_1 про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови Шевченківського районного суду м. Києва від 07.07.2017 прийнявши в провадження його апеляційну скаргу від 26.07.2017.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Як регламентують приписи ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення, зобов'язаний, зокрема, з'ясувати, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність особи, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи та інших обставин справи, що мають значення для її правильного вирішення. Ці фактичні дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, речовими доказами, а також іншими документами, як наголошується в ст. 251 КУпАП.

Суд, у відповідності з приписами ст. 252 КУпАП, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Дані вимоги закону при розгляді матеріалів за протоколом про адміністративне правопорушення судом першої інстанції дотримані і висновок суду про визнання ОСОБА_1 винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, за керування транспортними засобами особами в стані наркотичного сп'яніння всупереч вимогам п. 2.9 "а" Правил дорожнього руху України, - є правильним, а зміст постанови відповідає вимогам, передбаченими ст.ст. 283, 284 КУпАП, оскільки в ній наведені докази, на яких ґрунтується висновок про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення.

Так, судом першої інстанції, на виконання вимог ст. 280 КУпАП, досліджені протокол про адміністративне правопорушення серії БР № 133805 від 22.04.2017 (а.п. 1), висновок лікаря Київської міської наркологічної клінічної лікарні "Соціотерапія" щодо результатів медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого сп'яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції від 24.04.2017, відповідно до якого ОСОБА_1 перебував у стані наркотичного (марихуана, амфетамін), який сумнівів у його правильності не викликає, оскільки медичний огляд було проведено у визначеній медичній установі, штатним лікарем вказаної установи (а.п. 2).

В суді апеляційної інстанції надав пояснення інспектор роти № 10 батальйону № 3 УПП в м. Києві лейтенант поліції ОСОБА_3, який зазначив, що, задля запобігання можливої небезпеки для руху, працівниками патрульної поліції, на виконання вимог закону, було запропоновано водію ОСОБА_1, фізичний стан якого викликав занепокоєння, пройти медичний огляд для визначення стану алкогольного сп'яніння та впливу наркотичних чи токсичних речовин, з чим ОСОБА_1 погодився і відповідно висновку щодо результатів медичного огляду було встановлено перебування водія ОСОБА_1 саме в стані наркотичного сп'яніння, про що було складено протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1, як того вимагає діюче законодавство.

Отже, порушень норм матеріального або процесуального права, які були б підставою для скасування чи зміни постанови суду першої інстанції, під час апеляційного перегляду справи - не встановлено.

Керуючись ст. 294 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Клопотання ОСОБА_1 задовольнити та поновити йому строк на апеляційне оскарження постанови Шевченківського районного суду м. Києва від 07 липня 2017 року.

Постанову Шевченківського районного суду м. Києва від 07 липня 2017 року, якою ОСОБА_1 визнаний винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 130 КУпАП, та на нього за цим законом накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 600 (шестисот) неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 10.200 (десять тисяч двісті) гривень з позбавленням права керування транспортними засобами строком на 1 (один) рік залишити без змін, а апеляційну скаргу ОСОБА_1 - без задоволення.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Апеляційного суду міста Києва Г.О. Балацька