Справа №468/816/18-п
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
03.07.2018 року суддя Баштанського районного суду Миколаївської області Муругов В.В., розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованого та проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2,
за скоєння правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,
Протоколом про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 інкримінується, що він вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП за наступних обставин:
11.06.2018 року о 14.30 годин на околиці села Марївка Баштанського району Миколаївської області ОСОБА_1 на адресу ОСОБА_2 висловлювався нецензурною лайкою, на зауваження не реагував, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.
ОСОБА_1 при розгляді справи в суді заперечив свою вину в інкримінованому порушенні, зазначивши про те, що знайомий із ОСОБА_2 протягом тривалого часу, оскільки вони є односельцями та разом з іншими жителями села Марївка Баштанського району входять до спілки власників корів. Між ним та ОСОБА_2 виникла сварка з приводу недотримання правил випасання корів та викошування сіна. Вказана сварка відбувалася за межами села Марївка Баштанського району й своїми діями він громадського порядку не порушував.
Вислухавши пояснення ОСОБА_1, дослідивши матеріали, що знаходяться в справі (пояснення ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_1, ОСОБА_6, ОСОБА_7, які узгоджуються між собою, зі змісту яких слідує, що сварка між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виникла на околиці села Марївка через непорозуміння з приводу випасання худоби та скошування сіна), суддя приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу інкримінованого йому адміністративного правопорушення, передбаченого диспозицією ст. 173 КУпАП з наступних підстав.
Об'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, полягає в дрібному хуліганстві, тобто нецензурній лайці в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система відносин, що складається у громадських місцях в процесі спілкування людей, яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей.
Суб'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу, коли особа усвідомлює, що її дії є протиправними, передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Мотивом вчинення хуліганства є задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.
В судовому засіданні з пояснень ОСОБА_1 та матеріалів справи встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 через непорозуміння з приводу випасання худоби та заготівлі сіна виникла сварки, описана в складеному відносно ОСОБА_1 протоколі про адміністративне правопорушення, які обумовлювали дії останнього, під час яких він виражався нецензурною лайкою на ОСОБА_2, тому поведінка ОСОБА_1 не мала на меті порушення громадського порядку і спокою громадян, а, отже в його діях відсутній хуліганський мотив.
Також при розгляді справи не було встановлено, яким саме чином дії ОСОБА_1, в ході яких він виражалася нецензурною лайкою на адресу особи, з якою у нього існують неприязні відносини, вплинули на громадський порядок або спокій громадян, оскільки пояснення потерпілої та свідків, а також протокол про адміністративне правопорушення не містять таких даних.
Крім того з протоколу вбачається, що викладені в ньому події відбувалися за межами населеного пункту, а саме на місці випасання худоби за межами населеного пункту, тобто події відбувалися не в громадському місці, що є необхідною ознакою обєктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
Згідно із вимогами ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по-батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.
Із змісту вказаної норми слідує, що протокол про адміністративне правопорушення як документ, що засвідчує факт неправомірних дій та є одним з основних джерел доказів, складається за встановленою формою і має містити дані, необхідні для вирішення адміністративної справи, зокрема, про місце, час вчинення та суть правопорушення, спричинену матеріальну шкоду, а також про свідків і потерпілих. А тому предмет судового розгляду обмежений обставинами, які вказані в протоколі про адміністративне правопорушення та які визначають його суть.
Однак у складеному відносно ОСОБА_1 протоколі фактично не зазначено не тільки конкретні дії особи, які б підпадали під об'єктивну сторону та мали ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та місце вчинення останнім відповідних дій, а й взагалі не вказано чий конкретно спокій порушив ОСОБА_1 під час сварки зі ОСОБА_2
Наведене свідчить, що в розглядуваному протоколі викладена лише диспозиція ст. 173 КУпАП, проте суть правопорушення із зазначенням усіх необхідних ознак обєктивної та субєктивної сторони, яке інкримінуються ОСОБА_1, залишилася невизначеною.
Таким чином, оскільки протокол про адміністративне правопорушення не містить належного викладу обєктивної сторони обставин вчинення правопорушення, передбаченого диспозицією ст. 173 КУпАП, тому вказаний протокол не може бути підставою притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, оскільки викликає обґрунтовані сумніви в доведеності вини особи, які відповідно до положень ч. 3 ст. 62 Конституції України тлумачаться на користь ОСОБА_1
З наведених вище мотивів та враховуючи правове значення протоколу про адміністративне правопорушення, який не тільки визначає суть адміністративного правопорушення, інкримінованого в провину особі, а і є доказом в справі про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 251 КУпАП, а також у звязку з відсутністю необхідної ознаки обєктивної сторони (громадське місце) розглядуваного порушення та хуліганського мотиву дій ОСОБА_1 й недоведеності в його діях умислу на порушення громадського порядку, які є необхідними елементами субєктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП - тому провадження у справі підлягає закриттю за відсутності в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.
З наведених вище мотивів провадження у справі підлягає закриттю за відсутності в діях особи складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.
На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 247, 252,280,283,284,285 КУпАП, суддя
Провадження в справі про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити в звязку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого диспозицією ст. 173 КУпАП.
Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови.
СУДДЯ: