Справа №468/1078/18-п
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30.08.2018 року суддя Баштанського районного суду Миколаївської області Муругов В.В., розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, (реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1), зареєстрованої та проживаючої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2,

за скоєння правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Протоколом про адміністративне правопорушення ОСОБА_2 інкримінується, що вона вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП за наступних обставин: 01.08.2018 року об 11.00 годин в с. Новоєгорівка Баштанського району Миколаївської області по вул. Торгова, 10, ОСОБА_1 в ході обопільної сварки із сімєю ОСОБА_3 висловлювалася нецензурною лайкою.

ОСОБА_1 при розгляді справи в суді заперечила свою вину в інкримінованому порушенні, зазначивши про те, що проживає по сусідству із сімєю ОСОБА_3, з якими у неї існують тривалі неприязні відносини. 01.08.2018 року між ними виникла сварка по тій причині, що їхній син образив її. В ході вказаної сварки вона не висловлювалася нецензурною лайкою.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1, дослідивши матеріали, що знаходяться в справі (заяву ОСОБА_3, пояснення ОСОБА_3, ОСОБА_4 та ОСОБА_5Є.), суддя приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу інкримінованого їй адміністративного правопорушення, передбаченого диспозицією ст. 173 КУпАП з наступних підстав.

Об'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, полягає в дрібному хуліганстві, тобто нецензурній лайці в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система відносин, що складається у громадських місцях в процесі спілкування людей, яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей.

При цьому в протоколі про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності, відсутні будь-які посилання на те, що висловлювання ОСОБА_1 порушили громадський порядок та/або спокій громадян, що є необхідною умовою обєктивної сторони інкримінованого ОСОБА_1 правопорушення.

Крім того суб'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу, коли особа усвідомлює, що її дії є протиправними, передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Мотивом вчинення хуліганства є задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

В судовому засіданні з пояснень ОСОБА_1 встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_5 протягом тривалого часу існують неприязні відносини, викликані непорозуміннями з приводу недобросусідства, на ґрунті існування яких виникла сварка, описана в складеному відносно ОСОБА_1 протоколі про адміністративне правопорушення, які обумовлювали дії останньої, під час яких вона сварилася з ОСОБА_5, тому поведінка ОСОБА_1 не мала на меті порушення громадського порядку і спокою громадян, а, отже в її діях відсутній хуліганський мотив.

При розгляді справи не було встановлено, яким саме чином дії ОСОБА_1, в ході сварки з сімєю ОСОБА_5 вплинули на громадський порядок або спокій громадян інших осіб, оскільки письмові матеріали справи та протокол про адміністративне правопорушення не містять таких даних.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із вимогами ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по-батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Із змісту вказаної норми слідує, що протокол про адміністративне правопорушення як документ, що засвідчує факт неправомірних дій та є одним з основних джерел доказів, складається за встановленою формою і має містити дані, необхідні для вирішення адміністративної справи, зокрема, про місце, час вчинення та суть правопорушення, спричинену матеріальну шкоду, а також про свідків і потерпілих. А тому предмет судового розгляду обмежений обставинами, які вказані в протоколі про адміністративне правопорушення та які визначають його суть.

Однак у складеному відносно ОСОБА_1 протоколі фактично не зазначено не тільки конкретні дії особи, які б підпадали під об'єктивну сторону та мали ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а й взагалі не вказано що внаслідок вказаних дій було порушено громадський порядок та спокій громадян.

Наведене свідчить, що в розглядуваному протоколі не викладена суть правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, із зазначенням усіх його необхідних ознак обєктивної та субєктивної сторони.

Таким чином, оскільки протокол про адміністративне правопорушення не містить належного викладу обєктивної сторони обставин вчинення правопорушення, передбаченого диспозицією ст. 173 КУпАП, тому вказаний протокол не може бути підставою притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, оскільки викликає обґрунтовані сумніви в доведеності вини особи, які відповідно до положень ч. 3 ст. 62 Конституції України тлумачаться на користь ОСОБА_1

З наведених вище мотивів та враховуючи правове значення протоколу про адміністративне правопорушення, який не тільки визначає суть адміністративного правопорушення, інкримінованого в провину особі, а і є доказом в справі про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 251 КУпАП, а також у звязку з відсутністю в протоколі необхідних ознак обєктивної сторони розглядуваного порушення та хуліганського мотиву дій ОСОБА_1 й недоведеності в її діях умислу на порушення громадського порядку, які є необхідними елементами субєктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП - тому провадження у справі підлягає закриттю за відсутності в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

З наведених вище мотивів провадження у справі підлягає закриттю за відсутності в діях особи складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 247, 252,280,283,284,285 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити в звязку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого диспозицією ст. 173 КУпАП.

Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови.

СУДДЯ: