Провадження № 3/712/4418/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 грудня 2018 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі :

головуючого/судді Чечот А.А.

при секретарі Деркач А.І.

за участю прокурора Кириченко С.О.

розглянувши матеріали за фактом вчинення адміністративного корупційного правопорушення відносно:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, працюючого директором ДП «Черкаське військове лісництво», ідентифікаційний номер НОМЕР_1, проживаючого: м. Черкаси, урочище Тараскова, 2/1.

у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 172-6 ч. 2 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ :

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією № 306365 від 11.12.2018 року, ОСОБА_1, займаючи посаду директора ДП «Черкаське військове лісництво», будучи відповідно до пп. «а» п. 2 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закону), субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, 21.07.2017 набув права власності на обєкт рухомого майна - автомобіль КІА Sorento, 2017 року випуску, вартість якого становить на дату набуття 1 222 550 грн., що перевищує 50 прожиткових мінімумів на одну працездатну особу встановлених на 1 січня 2017 року та в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону №1700-VII не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані.

Відповідно до п. 9 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, повязане з корупцією-діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно зі ст. 68 Конституції України кожен зобовязаний неухильно додержуватись Конституції України та Законів України.

Установлено, що згідно із наказом Міністра оборони України (по особовому складу керівників державних підприємств) №19-ДП від 03.07.2015, ОСОБА_1 призначено на посаду, за результатами конкурсного відбору директора ДП «Черкаське військове лісництво», на посаду директора.

Підставою виступило подання тимчасово виконуючого обовязки директора Департаменту економічної діяльності Міністерства оборони України від 08.06.2015 №225/4/1810 та протокол засідання конкурсної комісії від 05.05.2015.

Згідно з інформацією офіційного сайту (https://usr.minjust.gov.ua/ua/freesearch) єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань Міністерства юстиції України, то ДП «Черкаське військове лісництво», має ідентифікаційний код юридичної особи07676212. Засновником виступає Міністерство оборони України, код ЄДРПОУ засновника: 00034022 та адреса засновника: 03168, м. Київ, Солом'янський район, п-тПовітрофлотський, будинок 6, з видом діяльності: Код КВЕД 01.70 Мисливство, відловлювання тварин і надання пов'язаних із ними послуг; Код КВЕД 02.10 Лісівництво та інша діяльність у лісовому господарстві (основний); Код КВЕД 02.20 Лісозаготівлі; Код КВЕД 02.30 Збирання дикорослих недеревних продуктів; Код КВЕД 02.40 Надання допоміжних послуг у лісовому господарстві; Код КВЕД 16.10 Лісопильне та стругальне виробництво.

Таким чином, ДП «Черкаське військове лісництво» є юридичною особою, має розрахунковий рахунок та інші рахунки в установах банків, має право від свого імені укладати договори, набувати майнові та особисті немайнові права, нести обовязки у відповідності до положень статуту, бути позивачем та відповідачем у судах. ДП «Черкаське військове лісництво» набуває права власності юридичної особи з моменту його державної реєстрації що передбачено законом.

Наказом Міністерства Оборони України №563 від 21.10.2017 «Про внесення змін до Статуту ДП «Черкаське військове лісництво», було внесено зміни до Статуту ДП «Черкаське військове лісництво», затвердженого наказом Міністерства оборони України від 28 листопада 2012 року №805, виклавши його в новій редакції.

Так, відповідно до положень ст. 81 ЦК України юридичні особи, залежно від порядку їх створення, поділяються на юридичних осіб приватного права та юридичних осіб публічного права.

Юридична особа публічного права створюється розпорядчим актом Президента України, органу державної влади, органу влади Автономної Республіки Крим або органу місцевого самоврядування.

Отже, ОСОБА_2 відноситься (прирівнюється) до посадової особи юридичної особи публічного права, оскільки дана посада наділена організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями, і згідно з підпунктом «а» пункту 2 ст. З Закону України «Про запобігання корупції», являється субєктом, на якого поширюється дія цього Закону. Одночасно, категорія посади ОСОБА_1 віднесена до субєктів вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, та на них розповсюджуються вимоги ст. 52 Закону.

Цим же Законом передбачено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Форму повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування було затверджено Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 №3.

Порядок повідомлення про суттєві зміни у майновому стані регламентований положенням ч. 2 ст. 52 Закону, згідно з яким у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Рішенням Національного агентства від 10.06.2016 року № 3 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 961/29091) затверджено Форму повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування та правила заповнення форми повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування. Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подається ним особисто шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Національного агентства через власний персональний електронний кабінет субєкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - Реєстр). Паперова копія повідомлення не надсилається (не подається). Зазначена у повідомленні інформація включається до Реєстру та оприлюднюється у публічній частині Реєстру на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Пунктом 6 розділу 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № 3 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089), субєкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другою статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з пунктом 2 розділу 2 зазначеного порядку повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подається через електронну мережу Інтернет з використання програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті субєкта декларування після реєстрації в Реєстрі. Пунктом 4 передбачено, що інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до пункту 1 Правил заповнення форми повідомлення під суттєвою зміною в майновому стані субєкта декларування розуміється отримання ним одноразового доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня року, у якому подається повідомлення. Для кожного випадку отримання доходу або придбання майна подається окреме повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування.

Встановлено, що ОСОБА_1 Є.В.21.07.2017 набув права власності на рухоме майно - автомобіль КІА Sorento, 2017 року випуску, № кузова KNAPH81BDH5325215, відповідно до договору купівлі-продажу автомобіля із використанням банківського кредиту №214127-Y05127 від 21.07.2018.

Згідно із договором купівлі-продажу автомобіля із використанням банківського кредиту №214127-Y05127 від 21.07.2018 покупцем Автомобіля виступає ОСОБА_1 та вартість згаданого у договору КП автомобіля становить 1 222 550 грн.

Далі згідно додатку до Договору №214127-У05127 від 21.07.2018, специфікації стає зрозумілим, що марка автомобіля придбаного ОСОБА_1 - це КІА.

Надалі, 03.08.2017 ОСОБА_1 зареєстровано право власності на транспортний засіб КІА Sorento, 2017 року випуску, № кузова KNAPH81BDH5325215 із заповненням заяви №123215299 від 03.08.2017, операція «Первинна реєстрація ТЗ придбаного в торгівельній організації, який ввезено з-за кордону».

Окремо варто відмітити, що ОСОБА_1 під час заповнення Е- декларації за 2017 рік вказав придбання КІА Sorento, 2017 року випуску, вартістю 1 222 550 грн., де зазначив що цей автомобіль являється його власністю із 21.07.2017.

Таким чином, із дати отримання права власності на транспортний засіб, а саме 21.07.2017 ОСОБА_1 у 10-денний термін повинен був подати повідомлення про суттєві зміни в майновому стані.

За даними Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функції держави або місцевого самоврядування повідомлення про суттєві зміни в майновому стані щодо придбання КІА Sorento, 2017 року випуску, вартістю 1 222 550 грн. ОСОБА_1 так і не подані.

Згідно повідомлення голови Національного агентства з питань запобігання корупції ОСОБА_3 від 02.03.2017 № 03-05/4886/17 щодо роботи Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» дата публікації документів, вказана у публічній частині інформаційно-телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» співпадає з фактичною датою подання суб'єктами декларування документів до «Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування».

Варто відмітити і те, що диспозиція частини 2 статті 172-6, а саме: «неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані» не передбачає наявності поважних причин неподання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані.

ОСОБА_1 у судовому засіданні вину за ст. 172-6 ч. 2 КУпАП не визнав, просив суд закрити провадження по справі в звязку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, надавши при цьому письмове клопотання.

Прокурор вважає, що винність ОСОБА_1 підтверджується зібраними по справі доказами, в його діях вбачає склад адміністративного корупційного правопорушення, тому просить суд застосувати до порушника стягнення у вигляді штрафу.

Суд, вислухавши думку прокурора, пояснення правопорушника та дослідивши надані в судове засідання матеріали справи приходить до наступного.

Відповідно до положень ст. 280 КУпАП, суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення, у числі інших, визначених законом обставин, зобовязаний зясувати: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягується до відповідальності, чи містить діяння склад адміністративного правопорушення, чи є особа винною у його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Згідно з ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, відповідальність за вказаною статтею настає за умови неповідомлення або несвоєчасного повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Суб'єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, а відповідальність настає лише за умови, що особа усвідомлювала протиправний характер своїх дій і мала прямий умисел, спрямований на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, керуючись при цьому особистим інтересом чи інтересами третіх осіб, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Згідно ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо припускала настання цих наслідків.

А отже, аналіз вказаних норм приводить до висновку, що склад правопорушення за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП є формальним, обов'язковим елементом його об'єктивної сторони є умисна дія, тобто умисне неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, а тому, орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення та прокурор, що приймає участь в розгляді таких протоколів судом, зобов'язані довести суду наявність в діях особи, що притягується до адміністративної відповідальності за вчинення цього адміністративного правопорушення, умислу на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення суттєві зміни у майновому стані.

Також, відповідно п. 2 розяснень спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією» вих. № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року, суб'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності. Крім того, на умисну форму вини, а також наявність відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи, чи інтересу третіх осіб, як на обов'язкові ознаки корупційного правопорушення звертає увагу Конституційний Суд України в рішенні від 06.10.2010 року (справа №1-27/2010).

Як встановлено у судовому засіданні, ОСОБА_1 уклав договір купівлі-продажу автомобіля із використанням банківського кредиту № 214127-Y05127 від 21.07.2017 року.

Згідно п. 3.1 договору, покупець не має права розпоряджатися та використовувати автомобіль до повної 100% оплати автомобіля в порядку та строки, обумовлені договором.

Тобто на сьогоднішній ОСОБА_1 лише формально є власником придбаного автомобіля, і не може ним розпорядитися, не сплативши всю суму кредиту.

Таким чином, з вищевикладеного вбачається, що у ОСОБА_1 відсутній прямий умисел, спрямований на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, керуючись при цьому особистим інтересом чи інтересами третіх осіб.

Також слід звернути увагу на те, що відповідно до п.1, п.п.1 п.3, п.5 «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції 10.02.2017 № 56 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13 лютого 2017 р. за № 201/30069, цей Порядок визначає механізм проведення НАЗК контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції». Контроль та повна перевірка декларації здійснюються за принципами верховенства права. Контроль декларацій НАЗК здійснює відповідно до цього Порядку через працівників структурного підрозділу його апарату, діяльність яких повязана зі здійсненням такої функції, та автоматично засобами програмного забезпечення Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Повну перевірку декларацій відповідно до цього Порядку Національне агентство здійснює через працівників Підрозділу.

Згідно п.2 - п.5 розділу II Порядку, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій на підставі:

1) повідомлень, що надходять від державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, а також юридичних осіб публічного права, які у встановленому Національним агентством порядку відповідно до статті 49 Закону перевіряють факт подання декларацій субєктами декларування, які в них працюють (працювали);

2) інформації, що надходить до Національного агентства від осіб, які надають допомогу щодо запобігання і протидії корупції (викривачів), стосовно можливого факту неподання або несвоєчасного подання декларації субєктом декларування;

3) інформації, що оприлюднюється у засобах масової інформації, у мережі Інтернет та вказує на можливий факт неподання або несвоєчасного подання декларації субєктом декларування;

4) самостійного виявлення Національним агентством факту неподання або несвоєчасного подання декларації субєктом декларування відповідно до даних Реєстру;

5) інформації, що надходить до Національного агентства від правоохоронних органів;

6) інформації, що надходить до Національного агентства від громадських обєднань, їх членів або уповноважених представників.

У разі отримання інформації, передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, Національне агентство перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації субєктом декларування шляхом пошуку даних у Реєстрі.

У випадку встановлення факту неподання декларації субєктом декларування відповідно до вимог Закону Національне агентство письмово повідомляє про це субєкта декларування, керівника державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, в якому працює субєкт декларування, та спеціально уповноважених субєктів у сфері протидії корупції у визначеному Національним агентством порядку.

Якщо за результатами контролю встановлено, що субєкт декларування несвоєчасно подав декларацію, Національне агентство направляє такому субєкту лист з проханням надати пояснення щодо причин несвоєчасного подання декларації. За наявності ознак адміністративного правопорушення уповноважена особа Національного агентства складає протокол про адміністративне правопорушення у встановленому законодавством порядку, який за рішенням Національного агентства направляється до суду.

Тобто, з урахуванням поняття «субєкт декларування», зазначений у ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», даний Порядок визначає субєктів, що наділені правом перевірки змін у майновому стані субєктів декларування, а також порядок перевірки та дії у разі встановлення факту неподання або несвоєчасного подання відповідних змін субєктом декларування.

В протоколі про адміністративне правопорушення від 11.12.2018 року начальник сектору протидії корупції управління захисту економіки в Черкаській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України ОСОБА_4 зазначив, що склав протокол з додержанням вимог ст.ст. 254-256 КУпАП , що дає йому право на це, та в подальшому направити справу для розгляду в суд. Але будь-які органи (юридичні особи), Національної поліції України, до субєктів, які наділені правом перевірки як декларацій так і змін у майновому стані субєктів декларування не відносяться. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких повязана зі здійсненням такої функції. Посадовці Національної поліції, вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації, субєктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціальний уповноважений субєкт у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення. Але усі обовязкові дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що субєкт декларування несвоєчасно подав декларацію та не повідомив про суттєві зміни у майновому стані, тільки НАЗК вправі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності.

Таким чином, посадові особи правоохоронних органів здійснюючи перевірку особи, як субєкта декларування, та складаючи протокол без відповідного звернення (доручення) НАЗК, виходять за межі своїх повноважень, та діють по за межами діючого законодавства.

Інших клопотань про допит свідків та витребування інших доказів від прокурора та правопорушника до суду не надійшло.

Дослідивши матеріали, які додані до протоколу про адміністративне правопорушення № 306365 від 11.12.2018 року, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 не вбачається складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до ч. 3 ст. 38 КК України адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, повязаного з корупцією, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення.

Моментом виявлення адміністративного правопорушення, пов»язаного з корупцією є день отримання компетентними органами інформації, з якої вбачається наявність в діянні особи ознак правопорушення, пов»язаного з корупцією.

Виходячи зі змісту листа Управління захисту економіки в Черкаській області від 19.09.2018 року, матеріали щодо можливого порушення ОСОБА_1 ЗУ «Про запобігання корупції» зареєстровано 06.09.2018 року за № 1283, тобто у строк понад 3 місяці до складення протоколу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП України, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного та керуючись ч. 2 ст. 172-6, ч. 1 ст. 247 КУпАП, ЗУ «Про запобігання корупції»,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне корупційне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП закрити в звязку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Черкаської області через суд першої інстанції протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Головуючий: А.А.Чечот