Справа № 551/357/18
Провадження №3/551/130/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"23" серпня 2018 р.

Шишацький районний суд Полтавської області в складі:

головуючого судді Вергун Н.В.,

за участю: секретаря судового засідання Курінної Я.М.,

прокурора Ємця Ю.І.,

особи, яка притягується до відповідальності, ОСОБА_1,

адвоката ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в селищі Шишаки Полтавської області матеріали адміністративної справи, які надійшли з відділу Управління захисту економіки в Полтавській області, Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженку ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстровану за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, фактично проживаючу за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, українку, громадянку України, ІНФОРМАЦІЯ_5, працюючу начальником Управління праці та соціального захисту Шишацької районної державної адміністрації, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1, раніше до адміністративної відповідальності не притягувалася

за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172 6 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 84 від 18 квітня 2018 року, ОСОБА_1, перебуваючи на посаді начальника Управління праці та соціального захисту населення Шишацької районної державної адміністрації, будучи державним службовцем, тобто відповідно до пп. «в» п.1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язані з корупцією, у порушення вимог ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», несвоєчасно повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані, шляхом внесення до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднення на офіційному веб-сайті НАЗК інформації про суттєві зміни у майновому стані у зв'язку з набуттям права власності на нерухоме майно у формі житлового будинку з господарськими будівлями на приватизованій земельній ділянці, яке розташоване за адресою: Полтавська область, Шишацький район, с. Великий Перевіз, вул. Дружби, 19, загальною вартістю 216 047 грн. 10 коп., тобто в сумі, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб, станом на 01 січня 2016 року, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

Будучи допитаною в судовому засіданні ОСОБА_1 не заперечувала факт отримання у подарунок від свого батька ОСОБА_3 у кінці 2016 року нерухоме майно. Несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни в майновому стані пояснила неправильним трактуванням норм закону.

Представник особи, яка притягується до відповідальності, - адвокат ОСОБА_2 вказував на недоведеність в діянні ОСОБА_1 обєктивної сторони правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172 6 КУпАП, що виключає можливість притягнення її до адміністративної відповідальності за вказаною правовою нормою, тому просив закрити провадження у справі.

Прокурор Миргородської місцевої прокуратури Полтавської області ОСОБА_4 наполягав на притягненні ОСОБА_1 до відповідальності за ч. 2 с т. 172 6 КУпАП, вина якої підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами.

Вислухавши пояснення учасників судового провадження, перевіривши фактичні обставини справи, наявними в ній доказами в їх сукупності та взаємозвязку, суд, керуючись принципом верховенства права, приходить до наступних висновків.

Так, відповідно до вимог статей 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та обєктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та зясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Разом з цим, при розгляді справ про адміністративні правопорушення, пов'язані з корупцією, суди зобов'язані забезпечувати своєчасний та якісний їх розгляд, точне й неухильне застосування чинного законодавства.

Вирішуючи справи цієї категорії, суди повинні керуватися Конституцією, Конвенцією ООН проти корупції / Нью-Йорк, 31 жовтня 2003 року /, Кримінальною конвенцією Ради Європи про боротьбу з корупцією / Страсбург, 27 січня 1999 року /, додатковим протоколом до Кримінальної конвенції Ради Європи про боротьбу з корупцією / Страсбург, 15 травня 2003 року /, законом «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 №1700-VІІ, КУпАП, іншими нормативно - правовими актами, а також практикою Європейського суду з прав людини.

Під час розгляду справи встановлено, що відповідно до розпорядження голови Шишацької районної державної адміністрації № 112 к від 08 серпня 2005 року ОСОБА_1 з 09 серпня 2005 року призначено на посаду начальника управління праці та соціального захисту населення райдержадміністрації і присвоєно 12 ранг / шоста категорія посад / державного службовця / а. с. 12 /.

Із запису в трудовій книжці серії БТ І № 6028230 від 21 грудня 1988 року, заповненої на імя ОСОБА_1, вбачається що останній 01 травня 2016 року присвоєно 5 ранг державного службовця / категорія « Б » / / а. с. 15 18 /.

Таким чином, займана ОСОБА_1 посада відноситься до субєктів, на яких поширюється дія Закону України « Про запобігання корупції ».

Відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону України « Про запобігання корупції » / в редакції закону № 1022-VIII від 05 жовтня 2016 року /, встановлено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства. Порядок інформування Національного агентства про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента, а також про суттєві зміни у майновому стані, визначаються Національним агентством.

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 3 затверджено Форму повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб'єкта декларування, яка зареєстрована в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 961/29091, відповідно до якої під суттєвою зміною у майновому стані суб'єкта декларування розуміється отримання ним одноразового доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 01 січня, у якому подається повідомлення. Якщо вартість майна перевищує 50 мінімальних заробітних плат, але була сплачена частинами, то повідомлення про суттєві зміни в майновому стані подається після переходу права власності на таке майно. Дохід, який був нарахований, але не сплачений /не отриманий/, не повідомляється. Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування подається ним особисто шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції через власний персональний електронний кабінет суб'єкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, яку такий суб'єкт декларування подає відповідно до Закону України "Про запобігання корупції".

Частиною 2 ст. 172-6 КУпАП передбачено відповідальність за адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, а саме неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Частиною 1 статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до положень ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням /проступком/ визнається протиправна, винна /умисна або необережна/ дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За правилами ст.ст. 10, 11 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Склад правопорушення за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП є формальним, оскільки обов'язковим елементом об'єктивної сторони є умисна дія - умисне несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, зобовязаний довести суду наявність в діях особи, що притягується до адміністративної відповідальності за вчинення цього адміністративного правопорушення, умислу на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

При цьому, суб'єктивна сторона даного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Такий висновок підтверджується і п. 2 розяснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, повязані з корупцією» вих. № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року, згідно з яким субєктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Під час розгляду справи встановлено, що ОСОБА_1 відповідно до договору дарування від 29 грудня 2016 року, який посвідчений приватним нотаріусом Шишацького районного нотаріального округу Полтавської області ОСОБА_5 та зареєстрований в реєстрі за № 1801, безоплатно отримала у подарунок від свого батька житловий будинок з господарськими будівлями, який розташований на приватизованій земельній ділянці для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарський будівель і споруд, прощею 0.1014 га, за адресою: Полтавська область, Шишацький район, с. Великий Перевіз, вул. Дружби, 19 / а. с. 39 41 /.

Згідно з звітом з незалежної оцінки майна від 30 листопада 2016 року, оціночна вартість обєкту складає 56 100 грн. 00 коп. / а. с. 40 /.

Відповідно до Витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно від 29 грудня 2016 року, ОСОБА_1 є одноосібним власником зазначеного нерухомого майна / а. с. 42 43 /.

Окрім цього, за даними договору дарування від 29 грудня 2016 року, посвідченого приватним нотаріусом Шишацького районного нотаріального округу Полтавської області ОСОБА_5 та зареєстрованого в реєстрі за № 1803, ОСОБА_1 отримала в подарунок у негрошовій формі дві земельні ділянки, загальною площею 0.8514 га, які розташовані за адресою: Полтавська область, Шишацький район, с. Великий Перевіз, загальна нормативно грошова оцінка яких становить 159 947 грн. 10 коп. / а. с. 44 46 /.

Право власності на одержані в дар земельні ділянки ОСОБА_1 зареєструвала 29 грудня 2016 року, що слідує з витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності / а. с. 47 48 /.

З аналізу дослідженого в судовому засіданні протоколу № 84 від 18 квітня 2018 року про, нібито, вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172 6 КУпАП, слідує, що оперуповноважений відділу УЗЕ в Полтавській області ДЗЕ Національної поліції України, старший лейтенант поліції ОСОБА_6, викладаючи субєктивну й обєктивну сторони правопорушення, у порушення вказаних вище вимог Закону, не зазначив на наявність у останньої умислу на вчинення інкримінованих їй дій, тобто не встановлені і не доведені вина у формі умислу, мотив / корисливий, особиста зацікавленість, неправильно зрозумілі інтереси служби, тощо/ та мета інкримінованого ОСОБА_1 правопорушення, а також час та місце його вчинення.

При цьому, прокурором у судовому засіданні не надано жодних доказів на підтвердження умислу ОСОБА_1 на вчинення зазначеного правопорушення, зокрема, наявність у неї відповідного корисливого або іншого особистого чи інтересів третіх осіб, клопотань про витребування відповідних відомостей не заявляв.

Статею 62 Конституції України встановлено презумпцію невинуватості. Обовязок встановлення всіх обставин умовного правопорушення та доведення вини особи покладається на сторону обвинувачення. Всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з ч. 2 ст. 6 Європейської конвенції про захист прав і основоположних свобод людини від 04 листопада 1950 року, кожен обвинувачений у вчиненні правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не було доведено в законному порядку.

Відсутність наміру ухилитися від обовязку щодо повідомлення про суттєві зміни у майновому стані підтверджується і тим фактом, що ОСОБА_1 10 березня 2017 року подала до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, щорічну декларацію за 2016 рік, де вказала одержане у дар нерухоме майно.

Зазначені дії ОСОБА_1 були вчинені ще до того, як факт порушення було виявлено особою, уповноваженою на складання протоколу.

Повідомлення в порядку ст. 45 Закону України « Про запобігання корупції » шляхом подачі електронної декларації до НАЗК і не повідомлення в порядку ст. 52 цього Закону шляхом подачі окремої інформації до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування виключають наявність вини у формі умислу в учиненні зазначених дій, а відтак і наявності суб'єктивної сторони даного правопорушення.

Таким чином, аналізуючи зібрані у справі докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що будь-які докази того, що ОСОБА_1 діяла умисно, усвідомлювала протиправний характер своїх дій, який посягає на встановлений правопорядок, в матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутні.

За таких обставин, суд приходить до переконання про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, а тому провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо останньої підлягає закриттю на підставі п. 1ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. 62 Конституції України, ст.ст. 7, 9, 10, 11, 247, 283-285, 287 КУпАП України, ч. 2 ст. 52 Закону України « Про запобігання корупції », суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Постанова може бути оскаржено до Апеляційного суду Полтавської області, шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її проголошення.

Головуючий суддя: