Справа № 357/9318/18
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

24.09.2018 м. Біла Церква

Суддя Білоцерківського міськрайонного суду Київської області Ларіна О.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Білоцерківського відділення ГУ ДФС у Київській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, директор ТОВ «Олмеб», громадянина України, українця, який зареєстрований та мешкає за адресою: Київська область м. Біла Церква вул. Сквирське шосе 186,

за скоєння правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 162-1 Кодексу про адміністративні правопорушення,

розяснено зміст статті 268 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 60 від 01.08.2018 року вбачається, що згідно ст. 1 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» від 23.09.1994 р № 185/94-вр (зі змінами та доповненням) ненадходження валютної виручки в законодавчо встановлені терміни в сумі 13958 євро згідно акту перевірки від 01.08.2018 року за період з 06.12.2017 року по 24.07.2018 року, чим вчинено правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 162-1 КУпАП.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 в судовому засіданні свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав та пояснив, що жодного умисного ухилення від повернення в Україну у передбачені законом строки виручки в іноземній валюті від реалізації на експорт товарів я не вчиняв. Мною постійно здійснюються всі необхідні дії для повернення коштів в Україну, що підтверджується рішеннями судів.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

За змістом ст. 9 КУпАП єдиною підставою притягнення особи до адміністративної відповідальності є наявність у її діях (бездіяльності) складу адміністративного правопорушення, яким визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Враховуючи зміст протоколу про адміністративне правопорушення від 01.08.2018 року № 60, складеного відносно ОСОБА_1 та відмову останнього від визнання своєї вини, посадові особи територіального Білоцерківської ОДПІ ГУ ДФС у Київській області повинні довести факт порушення ОСОБА_1 порушення правил розрахунків іноземної валюти.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Вирішуючи матеріали справи про адміністративне правопорушення, при вирішення їх розгляду по суті, суд звертає увагу на наступні докази: за змістом ст. ст. 245,252,280,283 КУпАП при розгляді справи про адміністративні правопорушення забезпечується всебічне, повне та об'єктивне з'ясування обставин справи, підлягають для з'ясування питання про те, чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа в його вчинені, рішення приймається на підставі доказів долучених у суді і оцінених суддею за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному і об'єктивному дослідженню всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Одним із доказів відповідно до ст. 256 КУпАП є протокол в якому зазначено, що саме ОСОБА_1 порушив правила розрахунків іноземної валюти відсутні, оскільки згідно із рішенням господарського суду Київської області від 06.02.2018 року ТОВ «Омеб» стягує кошти із підприємства Латвії, а тому дане правопорушення із боку директора підприємства відсутні.

Згідно ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Європейський Суд з прав людини у справі "Кобець проти України" 14.02.2008 року зазначив, що Суд повторює, що відповідно до його прецедентної практики при оцінці доказів він керується критерієм доведення "поза розумним сумнівом" (рішення у справі "Авшар проти Туреччини" (Avsar v. Turkey), п. 282). Таке доведення має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою.

В зв'язку з тим, що протокол про адміністративне правопорушення є основним процесуальним документом, на підставі якого здійснюється розгляд справи по суті, а останній складений із грубими порушеннями, встановленими ст. ст. 256, 266 КУпАП, то, в даному випадку, на думку судді, по справі не зібрано належних та допустимих доказів вини у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 162-1 КУпАП, а судом не встановлено достатніх доказів для доведення винуватості особи у вчинені даного адміністративного правопорушення і вичерпані можливості їх отримати, що позбавляє суд можливості вирішити питання про наявність в діях особи складу правопорушення.

З урахуванням засади презумпції невинуватості та забезпечення доведеності вини, а саме, що ніхто не зобов'язаний доводити свою невинуватість і усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на користь такої особи, а також того, що матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять належних, допустимих та несуперечливих доказів вчинення ОСОБА_1 правопорушення, які б могли підтвердити наявність у діяннях останнього складу адміністративного правопорушення, а тому, суд критично оцінює та відхиляє протокол як доказ вини останнього, оскільки викладені у ньому висновки не підтверджені об'єктивними даними.

Відповідно до п. 1 ч. 1ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин, як відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, суддя дійшов висновку, що провадження по вказаній справі підлягає закриттю, у зв'язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 162-1 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 162-1 ч.2, 247 п. 1, 284 п. 3 КУпАП суддя,-

ПОСТАНОВИВ :

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, за ч. 2 ст. 162-1 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною пятою статті 7 та часиною першою статті 287 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду Київської області через Білоцерківський міськрайонний суд Київської області.

СуддяОСОБА_2