Справа № 592/7502/18
Провадження № 3/592/1388/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 жовтня 2018 року м.Суми

Суддя Ковпаківського районного суду м. Суми Катрич Ольга Михайлівна, з участю прокурора Сумської місцевої прокуратури ОСОБА_1, особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, його адвоката- Тумки А.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Управління захисту економіки в Сумській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродження м. Ромни, Сумської області, мешканця ІНФОРМАЦІЯ_2, працюючого заступником начальника Управління Укртрансбезпеки у Сумській області-начальником відділу державного контролю та нагляду за безпекою на транспорті,

за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

20.06.2018 року Управлінням захисту економіки в Сумській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України складено протокол про адміністративне правопорушення № 213/2018 за ч.2 ст.172-6 КУпАП відносно ОСОБА_2, у якому по суті правопорушення зазначено те, що останній перебуває на посаді заступника начальника Управління Укртрансбезпеки у Сумській області - начальника відділу державного контролю та нагляду за безпекою на транспорті Державної служби України з безпеки на транспорті, йому присвоєно 6 ранг державного службовця, а посада віднесена до посад державної служби категорії «Б». З положеннями Закону України «Про запобігання корупції» письмово ознайомлений з 2016 року.

Згідно п.п. «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», посада заступника начальника Управління Укртрансбезпеки в Сумській області начальника відділу державного контролю та нагляду за безпекою на транспорті ОСОБА_2, віднесена до суб'єктів на яких поширюється дія цього Закону, як на державного службовця.

Згідно із частиною другою статті 52 Закону у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це НАЗК. Вказана інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - Реєстр) та оприлюднюється на офіційному сайті НАЗК.

Так, між ОСОБА_2 з однієї сторони, та ОСОБА_3 з другої сторони 06 квітня 2017 року складено договір купівлі-продажу квартири, який зареєстровано в реєстрі за №627, відповідно до якого громадянин ОСОБА_2 (продавець) передав, а громадянка ОСОБА_3 (покупець) прийняла у власність квартиру АДРЕСА_1. Згідно п.2 вказаного договору, квартири складає 100 000 гривень. Відповідно до пояснення ОСОБА_2 покупець розрахувався в цей же день в повному обсязі.

Після цього, у заступника начальника Управління Укртрансбезпеки в Сумській області - начальника відділу державного контролю та нагляду за безпекою на транспорті ОСОБА_2 виник обов'язок, відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону, а саме у десятиденний строк з моменту отримання доходу від продажу квартири письмово повідомити про це НАЗК.

Тобто, упродовж періоду часу з 00:00 годин 07.04.2017 по 23:59 годин 16.04.2017 у ОСОБА_2 виник обов'язок повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

Таким чином, ОСОБА_2 будучи суб'єктом, на якого поширюються вимоги ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», в порушення встановленого законом десятиденного строку, не повідомив НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, з моменту отримання доходу від продажу квартири АДРЕСА_2 оціночною вартістю 100 000 гривень, що перевищує 50 прожиткових мінімумів встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, тобто понад 80 000 грн., чим вчинив адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 1726 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_2 не вважає себе винуватим, так як ніяких корупційних дій не вчиняв і по суті його майновий стан не змінився, він не покупав майно за 100 000 грн., а продав квартиру, яка ж йому і належала. Умислу на приховування цієї інформації у нього не було, так як про це зазначив у щорічній декларацій за 2017 рік.

Адвокат ОСОБА_4 додав, що поняття корупційного правопорушення, викладене в ч. 1 ст.1 Закону України „Про запобігання корупції", суб'єктивна сторона складу адміністративного корупційного правопорушення завжди характеризується умисною формою вини. Так, ОСОБА_2 не мав жодного умислу на приховування відчуження майна. Так в його декларації за 2017р. відображені відомості про продаж квартири. Крім того, всі відомості щодо придбання або продажу нерухомого майна містяться в публічному реєстрі і цей факт є загальновідомим. А не повідомив він Національне агентство з запобігання корупції про продаж квартири, шляхом внесення змін до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, у зв'язку із незнанням на день відчуження квартири, що згідно положень ст.52 Закону України „Про запобігання корупції" він зобов"язаний це зробити. ОСОБА_2 вважав, що його фінансовий стан ніяким чином не змінився, оскільки він просто обміняв один вид майна (квартиру) на інший (гроші). У даному випадку в діях ОСОБА_2 відсутній умисел на скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Прокурор вважає, що дії ОСОБА_2 необхідно кваліфікувати за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, так як формальний склад цього правопорушення встановлений, обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, підтримав, і просить суд призначити йому адміністративне стягнення у вигляді штрафу.

Заслухавши пояснення ОСОБА_2, адвоката ОСОБА_5 та думку прокурора, дослідивши матеріали справи, суд дійшов наступних висновків.

Відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону України " Про запобігання корупції"у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції.

Із матеріалів справи вбачається, що згідно наказу голови Державної служби України з безпеки на транспорті від 26.01 2016р. № 262/к ОСОБА_2 призначено на посаду заступника начальника Управління Укртрансбезпеки у Сумській області - начальника відділу державного контролю та нагляду за безпекою на транспорті Державної служби України з безпеки на транспорті (а.с. 17), 01.05.2016 року присвожно 6 ранг державного службовця (а.с.18), 01.02.2016 року ознайомлений з попередженням про встановлені Законами України « Про державну службу» та « Про запобігання корупції» обмеження, пов»язані з прийняттям на державну службу та її проходження. (а.с.34-35) Відповідно до п.п. «в» п.1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» субєктом відповідальності за правопорушення повязані з корупцією.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2017 рік» встановлено прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі для працездатних осіб з 1 січня 2017 року 1600 грн. Отже, визначений законодавством поріг, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня відповідного року, становить 80 000 грн.

Відповідно до п. 6 розділу 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 № 3, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089, субєкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на офіційному веб-сайті НАЗК.

Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно ОСОБА_2 06 квітня 2017 року відчужив нерухоме майно, яке перебувало у його власності на підставі договору купівлі-продажу квартири, який зареєстровано в реєстрі за №627, а саме квартиру АДРЕСА_1, загальною площею 36,79 кв.м, вартість квартири складає 100 000 гривень (а.с.41-46)

Перевіривши інформацію, розміщену на офіційному сайті Єдиного Державного Реєстру Декларацій осіб, уповноважених на виконання функції держави або місцевого самоврядування встановлено, що ОСОБА_2. не повідомив НАЗК про суттєві зміни у майновому стані у десятиденний строк з моменту придбання майна. В той же час, на цьому сайті 28.03.2018 року опублікована щорічна декларація за 2017 рік, де задекларовано про дохід від відчуження нерухомого майна в розмірі 100 000 грн.

Разом з цим, за змістом ч.2 ст. 172-6 КУпАП конструктивною ознакою субєктивної сторони неповідомлення або несвоєчасного повідомлення про суттєві зміни у майновому стані є вина особи у формі прямого чи непрямого умислу, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала цих наслідків (ч.1 ст.10 КУпАП). Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити (ч. 1 ст. 11 КУпАП).

Про неповідомлення ОСОБА_2 Національного агентства з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані через необережність свідчить і те, що він своєчасно подав до НАЗК щорічну декларацію 28.03.2018 року, а єдиною причиною не повідомлення НАЗК про суттєві зміни у майновому стані є тільки те, що фактично його фінансовий стан ніяким чином не змінився, оскільки відбувся обмін одного виду майна (квартири) на інший (гроші).

Повідомлення в порядку ст.45 Закону України «Про запобігання корупції» шляхом подачі електронної декларації до НАЗК і не повідомлення в порядку ст.52 цього Закону шляхом подачі окремої інформації до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування виключають наявність вини у формі умислу у вчиненні зазначених дій, а відтак і наявності субєктивної сторони даного правопорушення.

Заслуговують на увагу доводи адвоката і з тих обставин, що згідно з ч.1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», корупція це використання особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, наданих їй службових повноважень чи повязаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у частині першій статті 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи повязаних з ними можливостей, а правопорушення, повязане з корупцією це діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Зазначене визначення корупції узгоджується із ратифікованими Україною Цивільною Конвенцією про боротьбу з корупцією 1989 року, Кримінальною конвенцією про боротьбу з корупцією1993 року, Конвенцією ООН 2003 року та п. 3.22. Рішення Конституційного суду України № 21-рп/2010 від 6 жовтня 2010 року в яких зазначено, що термін «корупція» означає «використання особою наданих їй службових повноважень та повязаних з цим можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб», а корупційна діяльність безпосередньо повязується з корисливими діями (бездіяльністю) посадової особи при виконанні покладених на неї службових обовязків. Зазначене може прирівнюватись до давання чи отримання хабара, зловживання службовим становищем чи впливом, сприяння відмиванню отриманих від корупційних злочинів доходів, їх приховування, розкрадання чи нецільового використання майна, перешкоджання здійсненню правосуддя, а також незаконного збагачення як значного збільшення доходів, яке перевищує законні доходи особи яке вона не може раціонально обґрунтувати, тощо.

Згідно з принципом індивідуалізації юридичної відповідальності, що закріплений у ч.2 ст.61 Конституції України, при призначенні покарання суд має враховувати обставини справи (як ті, що обтяжують, так і ті, що пом'якшують покарання) щодо всіх осіб незалежно від ступеня тяжкості вчиненого правопорушення. Конституційне право на судовий захист належить до невідчужуваних та непорушних. Кожен під час розгляду будь-якої справи, має право на правосуддя, яке відповідало б вимогам справедливості.

Матеріали справи про адміністративне правопорушення не містять будь-яких доказів, що безпосередньо, поза розумним сумнівом вказували б на наявність у ОСОБА_2 умислу (прямого чи непрямого) та відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи, чи інтересу третіх осіб, на неповідомлення про суттєві зміни у її майновому стані.

Крім того фактично, притягнення особи до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП в якості негативних наслідків тягне за собою не тільки застосування санкції, передбачених самою статтею, а і обовязкове застосування санкцій у вигляді позбавлення права на державну службу, які передбачені п.3 ч.1 ст.84 Закону «Про державну службу».

Тому, дотримуючись вимог справедливості права та співрозмірності покарання тяжкості вчиненого правопорушення, провадження по справі підлягає закриттю, оскільки у ОСОБА_2 відсутня субєктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, тобто за відсутністю в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 33-35, 245, 247, 248, 249, 251, 252, 284 КУпАП, суддя, -

п о с т а н о в и в :

Закрити провадження по справі відносно ОСОБА_2 у звязку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до Апеляційного суду Сумської області через Ковпаківський районний суд м. Суми протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя О.М. Катрич