Провадження № 3/712/4033/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 грудня 2018 року Соснівський районний суд м. Черкаси в складі :

головуючого/судді Чечот А.А.

при секретарі Деркач А.І.

за участю прокурора Лисик М.А.

захисника ОСОБА_1

розглянувши матеріали за фактом вчинення адміністративного корупційного правопорушення відносно:

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, працюючого завідувачем сектору авто технічних досліджень Черкаського НДЕКЦ МВС України (звільнений), ідентифікаційний номер НОМЕР_1, проживаючого: ІНФОРМАЦІЯ_2.

у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 172-6 ч. 2 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ :

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією № 14 від 01.11.2018 року, ОСОБА_2 перебував з 02.03.2018 по 26.10.2017 на посаді завідувача сектору автотехнічних досліджень відділу автотехнічних досліджень та криміналістичного дослідження транспортних засобів Черкаського НДЕКЦ МВС України, будучи відповідно до підпункту «а» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 № 1700-VII (далі по тексту - Закону), субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, згідно договору купівлі - продажу транспортного засобу від 16.03.2018 № 6547/18/003334 набув права власності на транспортний засіб марки «FORD FOCUS» 2008 року випуску, вартість якого становить 161 590 гри., що перевищує 50 прожиткових мінімумів на одну працездатну особу, встановлених на 1 січня 2018 року (тобто суму 85 000 гривень) та в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону №1700-VII, не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані.

Відповідно до п. 10 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, повязане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. З цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно зі ст. 68 Конституції України кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Частиною другою ст. 19 Конституції України передбачено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи, зобовязані діяти лише на підставі, у межах повноважень та у спосіб, передбачений Конституцією України та законами України.

Цим же Законом передбачено, що у разі суттєвих змін у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Форму повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування було затверджено Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 № 3.

Згідно «Положення про Державний науково-дослідний експертно- криміналістичний центр МВС України» затвердженого Наказом МВС України від 31.01.2017 № 77, Державний науково-дослідний експертно-криміналістичний центр МВС України (далі ДНДЕКЦ) - це державна спеціалізована установа судової експертизи, яка є головним підрозділом Експертної служби Міністерства внутрішніх справ України, що належить до сфери управління МВС України.

Також, відповідно «Положення про Державний науково-дослідний експертно-криміналістичний центр МВС України» затвердженого Наказом МВС України від 31.01.2017 № 77, ДНДЕКЦ - є юридичною особою публічного права, бюджетною неприбутковою установою.

Тому, згідно п. 4 ч. 1 ст. 1 Закону відноситься до державного органу - орган державної влади, в тому числі колегіальний державний орган, інший субєкт публічного права, незалежно від наявності статусу юридичної особи, якому згідно із законодавством надані повноваження здійснювати від імені держави владні управлінські функції, юрисдикція якого поширюється на всю територію України або на окрему адміністративно-територіальну одиницю.

Разом з тим, підпунктом «а» п. 2 ч. 1 ст. З Закону передбачено, що субєктами на яких поширюється дія цього Закону є посадові особи юридичних осіб публічного права, до яких відноситься посада завідувача сектору автотехнічних досліджень відділу автотехнічних досліджень та криміналістичного дослідження транспортних засобів Черкаського НДЕКЦ МВС України.

Так, відповідно до наказу Черкаського НДЕКЦ МВС України від 02.03.2018 № 6-о/с ОСОБА_2 призначено на посаду завідувача сектору автотехнічних досліджень відділу авто технічних досліджень та криміналістичного дослідження транспортних засобів Черкаського НДЕКЦ МВС України, на якій він перебуває до даного часу.

У подальшому, відповідно до наказу Черкаського НДЕКЦ МВС України від 26.10.2018 № 28 о/с ОСОБА_2 звільнено з посади завідувача сектору автотехнічних досліджень відділу автотехнічних досліджень та криміналістичного дослідження транспортних засобів Черкаського НДЕКЦ МВС України за п. 1 ст. 36 Кодексу законів про працю України (за угодою сторін).

Отже, посадові особи юридичних осіб публічного права є субєктом вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, та на нього розповсюджуються обмеження, передбаченні ст. 52 Закону.

Рішенням Національного агентства від 10.06.2016 року № 3 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 961/29091) затверджено Форму повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування та правила заповнення форми повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування. Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подається ним особисто шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Національного агентства через власний персональний електронний кабінет субєкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - Реєстр). Паперова копія повідомлення не надсилається (не подається). Зазначена у повідомленні інформація включається до Реєстру та оприлюднюється у публічній частині Реєстру на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Пунктом 6 розділу 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № 3 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089), субєкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другою статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з пунктом 2 розділу 2 зазначеного порядку повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подається через електронну мережу Інтернет з використання програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті субєкта декларування після реєстрації в Реєстрі. Пунктом 4 передбачено, що інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Встановлено, що ОСОБА_2, будучи завідувачем сектору автотехнічних досліджень Черкаського НДЕКЦ МВС України, відповідно до укладеного з ТОВ «Преміум ОСОБА_3» договору купівлі - продажу транспортного засобу від 16.03.2018 № 6547/18/003334 набув права власності на транспортний засіб марки «FORD FOCUS» 2008 року випуску, вартість якого становить 161 590 грн. та в подальшому 24.03.218 зареєстрував право власності на транспортний засіб в ТСЦ 7141 Регіонального сервісного центру в Черкаській області.

За таких умов, у субєкта декларування ОСОБА_2 виник обовязок відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону, у десятиденний строк після набуття права на обєкт нерухомості, а саме упродовж періоду часу з 16.03.218 по 23:59 год. 25.03.2018 письмово повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет.

Згідно з відомостями, які вказані у публічній частині інформаційно- телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» ОСОБА_2 повідомив FIA3K про суттєві зміни у майновому стані лише 19.10.2018.

Згідно з ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, відповідальність за вказаною статтею настає за умови неповідомлення або несвоєчасного повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Варто відмітити і те, що диспозиція частини 2 статті 172-6, а саме: «неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані» не передбачає наявності поважних причин неподання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані.

ОСОБА_2 у судовому засіданні вину за ст. 172-6 ч. 2 КУпАП не визнав, просив суд закрити провадження по справі в звязку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Захисник просив суд закрити провадження по справі відносно ОСОБА_2 в звязку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, надавши письмове клопотання.

Прокурор вважає, що винність ОСОБА_2 підтверджується зібраними по справі доказами, в його діях вбачає склад адміністративного корупційного правопорушення, проте враховуючи що протокол складено не уповноваженим субєктом, просив суд повернути матеріали справи до Черкаського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України.

Суд, вислухавши думку прокурора, думку захисника та пояснення правопорушника та дослідивши надані в судове засідання матеріали справи приходить до наступного.

Відповідно до положень ст. 280 КУпАП, суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення, у числі інших, визначених законом обставин, зобовязаний зясувати: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягується до відповідальності, чи містить діяння склад адміністративного правопорушення, чи є особа винною у його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Згідно з ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, відповідальність за вказаною статтею настає за умови неповідомлення або несвоєчасного повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Суб'єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, а відповідальність настає лише за умови, що особа усвідомлювала протиправний характер своїх дій і мала прямий умисел, спрямований на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, керуючись при цьому особистим інтересом чи інтересами третіх осіб, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Згідно ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо припускала настання цих наслідків.

А отже, аналіз вказаних норм приводить до висновку, що склад правопорушення за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП є формальним, обов'язковим елементом його об'єктивної сторони є умисна дія, тобто умисне неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, а тому, орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення та прокурор, що приймає участь в розгляді таких протоколів судом, зобов'язані довести суду наявність в діях особи, що притягується до адміністративної відповідальності за вчинення цього адміністративного правопорушення, умислу на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення суттєві зміни у майновому стані.

Також, відповідно п. 2 розяснень спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією» вих. № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року, суб'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності. Крім того, на умисну форму вини, а також наявність відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи, чи інтересу третіх осіб, як на обов'язкові ознаки корупційного правопорушення звертає увагу Конституційний Суд України в рішенні від 06.10.2010 року (справа №1-27/2010).

Так, у матеріалах справи відсутні докази, які підтверджували б наявність в діях ОСОБА_2 умислу на порушення вимог фінансового контролю. Крім цього, відсутні відомості про наявність в діях ОСОБА_2 корупційного інтересу на вчинення адміністративного правопорушення.

Згідно відповіді НДЕКЦ МВС України від 10.12.2018 року, ОСОБА_2 з 07.11.2015 року по 26.10.2018 року перебував з НДЕКЦ МВС в трудових відносинах, під час яких на нього не поширювалась дія ЗУ «Про державну службу» та ЗУ «Про національну поліцію».

Крім того, на адресу НДЕКЦ МВС не надходило повідомлення щодо факту виявлення корупційних діянь відносно ОСОБА_2

Також слід звернути увагу на те, що відповідно до п.1, п.п.1 п.3, п.5 «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції 10.02.2017 № 56 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13 лютого 2017 р. за № 201/30069, цей Порядок визначає механізм проведення НАЗК контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції». Контроль та повна перевірка декларації здійснюються за принципами верховенства права. Контроль декларацій НАЗК здійснює відповідно до цього Порядку через працівників структурного підрозділу його апарату, діяльність яких повязана зі здійсненням такої функції, та автоматично засобами програмного забезпечення Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Повну перевірку декларацій відповідно до цього Порядку Національне агентство здійснює через працівників Підрозділу.

Згідно п.2 - п.5 розділу II Порядку, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій на підставі:

1) повідомлень, що надходять від державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, а також юридичних осіб публічного права, які у встановленому Національним агентством порядку відповідно до статті 49 Закону перевіряють факт подання декларацій субєктами декларування, які в них працюють (працювали);

2) інформації, що надходить до Національного агентства від осіб, які надають допомогу щодо запобігання і протидії корупції (викривачів), стосовно можливого факту неподання або несвоєчасного подання декларації субєктом декларування;

3) інформації, що оприлюднюється у засобах масової інформації, у мережі Інтернет та вказує на можливий факт неподання або несвоєчасного подання декларації субєктом декларування;

4) самостійного виявлення Національним агентством факту неподання або несвоєчасного подання декларації субєктом декларування відповідно до даних Реєстру;

5) інформації, що надходить до Національного агентства від правоохоронних органів;

6) інформації, що надходить до Національного агентства від громадських обєднань, їх членів або уповноважених представників.

У разі отримання інформації, передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, Національне агентство перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації субєктом декларування шляхом пошуку даних у Реєстрі.

У випадку встановлення факту неподання декларації субєктом декларування відповідно до вимог Закону Національне агентство письмово повідомляє про це субєкта декларування, керівника державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, в якому працює субєкт декларування, та спеціально уповноважених субєктів у сфері протидії корупції у визначеному Національним агентством порядку.

Якщо за результатами контролю встановлено, що субєкт декларування несвоєчасно подав декларацію, Національне агентство направляє такому субєкту лист з проханням надати пояснення щодо причин несвоєчасного подання декларації. За наявності ознак адміністративного правопорушення уповноважена особа Національного агентства складає протокол про адміністративне правопорушення у встановленому законодавством порядку, який за рішенням Національного агентства направляється до суду.

Тобто, з урахуванням поняття «субєкт декларування», зазначений у ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», даний Порядок визначає субєктів, що наділені правом перевірки змін у майновому стані субєктів декларування, а також порядок перевірки та дії у разі встановлення факту неподання або несвоєчасного подання відповідних змін субєктом декларування.

В протоколі про адміністративне правопорушення № 14 від 01.11.2018 року старший оперуповноважений Черкаського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України ОСОБА_4 зазначив, що склав протокол з додержанням вимог ст.ст. 254-256 КУпАП , що дає йому право на це, та в подальшому направити справу для розгляду в суд. Але будь-які органи (юридичні особи), Національної поліції України, до субєктів, які наділені правом перевірки як декларацій так і змін у майновому стані субєктів декларування не відносяться. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких повязана зі здійсненням такої функції. Посадовці Національної поліції, вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації, субєктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціальний уповноважений субєкт у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення. Але усі обовязкові дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що субєкт декларування несвоєчасно подав декларацію та не повідомив про суттєві зміни у майновому стані, тільки НАЗК вправі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності.

Таким чином, посадові особи правоохоронних органів здійснюючи перевірку особи, як субєкта декларування, та складаючи протокол без відповідного звернення (доручення) НАЗК, виходять за межі своїх повноважень, та діють по за межами діючого законодавства.

Інших клопотань про допит свідків та витребування інших доказів від прокурора, захисника та правопорушника до суду не надійшло.

Дослідивши матеріали, які додані до протоколу про адміністративне правопорушення № 14 від 01.11.2018 року, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_2 не вбачається складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП України, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного та керуючись ч. 2 ст. 172-6, ч. 1 ст. 247 КУпАП, ЗУ «Про запобігання корупції»,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне корупційне правопорушення про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП закрити в звязку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Черкаської області через суд першої інстанції протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Головуючий: А.А.Чечот