Справа № 539/2981/18
Провадження №3/539/660/2018
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 жовтня 2018 року м.Лубни

Суддя Лубенського міськрайонного суду Полтавської області Грузман Т.В., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Лубенського ВП ГУНП в Полтавській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, мешканця ІНФОРМАЦІЯ_2 українця, громадянина України, не працюючого, до адміністративної відповідальності протягом року не притягувався,

за ч. 1 ст. 130 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

До Лубенського міськрайонного суду Полтавської області 21 серпня 2018 року від Лубенського ВП ГУНП в Полтавській області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії БР № 064762 від 19 серпня 2018 року, згідно якого ОСОБА_1 19 серпня 2018 року о 19 год. 20 хв. по автодорозі Духове- Карпилівка керував автомобілем Опель Вектра д.н.з. НОМЕР_1 у стані алкогольного сп»яніння, огляд проводився за допомогою алкотестеру 6810 № 0459.

Під час розгляду справи правопорушник свою вину по даному протоколу не визнав та вказав, що дійсно того дня він був зупинений працівниками поліції, які склали на нього протокол. З результатом освідування за допомогою алкотестеру не погодився, оскільки не зрозуміло звідки такий виник на ньому показник. Того дня вживав ліки, які є необхідними для підтримання здоров»я. У лікарню їхать відмовився, так як не вважав, що перебуває у стані сп»яніння. Працівнику поліції пропонував поїхати у Лубенський наркодиспансер.

Захисник правопорушника адвокат ОСОБА_2 вказав, що протокол вважають не обгрунтованим та складений з порушенням відповідних нормативних документів. Так, він складений працівником поліції різним кольором пасти, не вказано кому було передано транспортний засіб після складення протоколу. Алкотестер не пройшов відповідну повірку, не проведено належне його калібрування. Оскільки правопорушник не погодився із даними приладу Драгер, то його необхідно було відвезти до лікувальної установи, а у випадку відмови туди проїхати, працівник поліції мав скласти протокол за відмову від проходження медичного освідування. Вважає, що провадження по справі слід закрити.

Дослідивши матеріали справи, суд прийшов до слідуючих висновків.

За змістом протоколу про адміністративне правопорушення серії БР № 064762 від 19 серпня 2018 року, відомостей з освідування здійснено приладом Драгер 6810 № 0459 встановлено, що ОСОБА_1 на момент проходження тесту мала рівень алкоголю - 1.15 проміле. Такі дії суперечать п.2.9 «а» ПДР України.

У судовому засіданні було допитано поліцейського ОСОБА_3, який склав спірний протокол про адміністративне правопорушення, який пояснив, що дійсно правопорушник ним був зупинений, він мав ознаки алкогольного сп»яніння, в медичний заклад їхати відмовився. При освідуванні алкотестером «Драгер» рівень алкоголю становив 1.5 проміле.

Відповідальність за ч. 1 ст. 130 КУпАП настає за керування транспортними засобами особами в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп'яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, а також передачу керування транспортним засобом особі, яка перебуває в стані такого сп'яніння, чи під впливом таких лікарських препаратів. Вказані положення кореспондують з положеннями п. 2.9. Правил дорожнього руху України, згідно яким водій повинен на вимогу працівника міліції пройти в установленому порядку медичний огляд для визначення стану алкогольного сп'яніння, впливу наркотичних чи токсичних речовин.

Так, згідно наданих документів Лубенським ВП ГУНП У Полтавській області, а саме копії паспорта, свідоцтва про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки від 19.09.2017 року Міністерством економічного розвитку і торгівлі України затверджений тип засобів вимірювальної техніки Газоаналізатори (алкотестери) виробництва компанії Drager Saftety AG &a84;aст; Co. KGaA, Німеччина, що вже перебувають в експлуатації, можуть експлуатуватись і надалі за умови своєчасного проведення їх періодичної повірки та повірки після ремонту, Міжповірочний інтервал для категорії законодавчо регульованих засобів вимірювальної техніки «Вимірювачі вмісту алкоголю в крові та повітрі що видихається» встановлено наказом Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 13.10.2016 № 1747 і становить 1 рік. Окрім того, з роз'яснень Державного підприємства "Всеукраїнський державний науково-виробничий центр стандартизації, метрології, сертифікації та захисту прав споживачів", газоаналізатори марки «Drager Alkotest 6810» та «Drager Alkotest 6820», що вже перебувають в експлуатації, можуть і надалі експлуатуватися за умови своєчасного проведення їх періодичної повірки та повірки після ремонту.

За матеріалами справи, освідування правопорушника вказаним газоаналізатором Alcotest 6810 було здійснено 19.08.2018 року, а термін його наступної повірки 19.09.2018, що визначено свідоцтвом про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки. Таким чином, освідування ОСОБА_1 було здійснено приладом, який належним чином пройшов необхідну перевірку, оскільки річний строк для такої повірки на момент освідування ще не сплинув.

Відповідно до запису з камери, якою було зафіксовано події, що відбулись 19.08.2018 року за участі ОСОБА_1, встановлено, що із показниками алкотестеру він не погодився, у лікувальний заклад, який був запропонований для освідування працівником поліції, їхати відмовився, запропонувавши при цьому альтернативний лікувальний заклад.

За змістом п.6 Загальних положень Інструкції «Про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого спяніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції»

затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства охорони здоровя України 09.11.2015 № 1452/735 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 11 листопада 2015 р. за № 1413/27858 огляд на стан спяніння проводиться: поліцейським на місці зупинки транспортного засобу з використанням спеціальних технічних засобів, дозволених до застосування МОЗ та Держспоживстандартом; лікарем закладу охорони здоровя (у сільській місцевості за відсутності лікаря фельдшером фельдшерсько-акушерського пункту, який пройшов спеціальну підготовку). Пунктом 7 Інструкції визначено, що у разі відмови водія транспортного засобу від проходження огляду на стан спяніння на місці зупинки транспортного засобу або його незгоди з результатами огляду, проведеного поліцейським, такий огляд проводиться в найближчому закладі охорони здоровя, якому надано право на його проведення відповідно до статті 266 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Беручи до уваги зібрані по справі докази, керуючись нормами законодавства, що регулює вищезазначені правовідносини, приходжу до висновку, що протокол про адміністративне правопорушення складено без урахування вимог пункту 7 Загальних положень вищевказаної Інструкції, оскільки у суді встановлено, що ОСОБА_1 не погодився з результатами проведеного освідування за допомогою алкотестера. Протокол містить відмітку про відмову від підпису протоколу та від дачі пояснень. У судовому засіданні було здійснено огляд відеозапису правопорушення, який надано до протоколу про адміністративне правопорушення, встановлено, що правопорушник з результатами освідування не погодився. З урахуванням вказаного, інспектор поліції зобов»язаний був скласти протокол з посиланням на відмову ОСОБА_1 від проходження медичного огляду у закладі охорони здоров»я.

Як вбачається зі змісту ст.ст. 252, 254, 255, 256 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення - це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою про вчинення діяння (діянь), яке (які) містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого КУпАП, є найважливішим джерелом доказів у справах про адміністративні правопорушення. У ньому, крім іншого, зазначаються відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

В межах зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення обставин інкримінованого особі адміністративного правопорушення, і повинен провадитися їх, у тому числі, і судовий розгляд. З цього слідує, що протокол про адміністративне правопорушення є не тільки джерелом доказів у справі, але й актом обвинувачення у вчиненні конкретного адміністративного правопорушення.

Суд наголошує, що він не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

У рішенні ЄСПЛ по справі «Малофєєва проти Росії»(«Malofeyeva v. Russia», рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) Європейський суд з прав людини (далі ЄСПЛ) встановив, серед іншого, порушення ч.3 ст.6 Конвенції у зв»язку з тим, що в протоколі про адміністративне правопорушення фабула правопорушення була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення («проведення несанкціонованого пікету»), але національні суди, розглянувши справу без участі сторони обвинувачення (згідно законодавства РФ така участь не передбачена), відредагували фабулу правопорушення, зазначивши в постанові суду конкретні обставини правопорушення. У зв'язку з цим, на думку ЄСПЛ, заявниці була відома лише кваліфікація діяння, але не фактичні обставини обвинувачення, таким чином, вона була позбавлена можливості належної підготовки до захисту.

Згідно рішення ЄСПЛ у справі «Карелін проти Росії»(«Karelin v. Russia»),заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч.1 ст.6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі встановлення відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевказане, суд вважає, що суть правопорушення, що викладена у протоколі про адміністративне правопорушення серії БР № 064762 від 19 серпня 2018 року суперечить вищезазначеним положенням закону, а провадження за таким протоколом підлягає до закриття за відсутності складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст., 130, 247, 256 283, 284, 294 КУпАП, суд,-

п о с т а н о в и в :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 130 КУпАП закрити, у звязку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Апеляційного суду Полтавської області протягом десяти днів з моменту її винесення через Лубенський міськрайонний суд Полтавської області.

Постанова набирає чинності після закінчення строку її оскарження (опротестування).

Суддя: Т.В.Грузман