Справа № 303/3377/18
Провадження № 3/303/1315/18
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25 липня 2018 року м.Мукачево

Суддя Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області Котубей І.І.,

з участю секретаря судового засідання Габовда А.В.,

прокурора прокуратури Закарпатської області ОСОБА_1,

особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_2,

захисника ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Мукачево справу про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянки України, українки, уродженки та мешканки ІНФОРМАЦІЯ_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, начальника відділу адміністрування податків та зборів з фізичних осіб та єдиного внеску території обслуговування Мукачівської ОПІ управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФС у Закарпатській області,

за ч.2 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, № 118 від 04.06.2018 року, складеного старшим оперуповноваженим сектору УЗЕ Національної поліції України капітаном поліції ОСОБА_4, ОСОБА_2, перебуваючи на посаді начальника відділу управління податків і зборів з фізичних осіб ГУ ДФС у Закарпатській області, будучи відповідно до підпункту «в» пункту 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, в порушення вимог ч.2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», без поважних причин, несвоєчасно повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані, чим вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, передбачене ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

Проведеною перевіркою, на думку особи, що склала протокол про адміністративне правопорушення, встановлено, що відповідно до наказу начальника Головного управління ДФС у Закарпатській області № 233-о від 27.04.2017 ОСОБА_2 призначено на посаду начальника відділу управління податків і зборів з фізичних осіб та єдиного внеску території обслуговування Мукачівської ОДПІ та підтверджено спеціальне звання радника податкової та митної справи ІІ рангу.

Згідно інформаційної довідки № 123483823 з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав на нерухоме майно ОСОБА_2 27.12.2017 року придбала згідно договору купівлі-продажу квартиру, загальною площею 49,2 кв.м., яка розташована в м.Мукачево, вул. Великогірна, 30/8, вартістю 250000 грн.

Статтею 7 Закону України «Про державний бюджет України на 2017 рік» встановлено прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць для працездатних осіб з 01 січня 2017 року 1600 грн.

Таким чином, ОСОБА_2 придбала майно вартістю 250000 гривень, що становить 156 прожиткових мінімумів, встановлених на 01.01.2017 року, відповідно в неї виникли суттєві зміни в майновому стані, однак в порушення ст.. 52 Закону України «Про запобігання корупції» не повідомила у період з 28.12.2017 року по 06.01.2018 року НАЗК про вказані зміни. Повідомлення про суттєві зміни нею було подано 15.01.2018 року, тобто несвоєчасно.

В судовому засіданні прокурор пояснив, що в діях ОСОБА_2 є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП, її вина у вчиненні цього порушення повністю доведена, складений відносно неї протокол відповідає вимогам закону, а тому є всі підстави для визнання ОСОБА_2 винною і застосування відносно неї адміністративного стягнення.

ОСОБА_2 в судовому засіданні свою вину не визнала та пояснила, що повідомлення про суттєві зміни в майновому стані в звязку з придбанням квартири було подано нею своєчасно, а саме 29.12.2017 року. Зокрема, цього дня вона на відповідному сайті НАЗК сформувала повідомлення, заповнила всі його розділи і подала його, після чого в її електронному кабінеті висвітилась інформація «повідомлення успішно подано». Через якийсь час, отримуючи з різних джерел інформацію про некоректну роботу сайту НАЗК, вона вирішила перевірити та переконатися, що її повідомлення про суттєві зміни в майновому стані подано успішно. Зайшовши на сайт НАЗК 15.01.2018 року вона виявила, що в ньому відсутнє повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, тому цього ж дня повторно його сформувала та подала. З яких причин її повідомлення не було прийнято 29.12.2017 року, їй невідомо, на її думку, це повязано з технічними проблемами у роботі ІТС Реєстру.

Для підтвердження факту подання повідомлення саме 29.12.2017 року вона направила в НАЗК заяву від 02.02.2018 року, в якій пояснила ситуацію, що склалася, і просила усунути недоліки, відновити дату направлення повідомлення 29.12.2017 року, підтвердити факт подачі повідомлення саме цього дня та надати роздруківку журналу входу до системи за допомогою її ЕЦП. На дану заяву нею отримано відповідь НАЗК від 12.02.2018 року, в якому зазначено, що у випадку не накладання ЕЦП на документ під час його подання до ІТС Реєстру документ залишається в особистому кабінеті субєкта декларування із статусом «чернетка». Разом з тим, в її особистому кабінеті не збережено повідомлення навіть зі статусом «чернетка» за 29.12.2017 року, що знову свідчить про некоректну роботу сайту НАЗК в цей час.

В звязку з цим, 01 та 02.03.2018 року вона повторно звернулася до НАЗК з заявами, в яких просила надати роздруківку журналу входу до ІТС Реєстру за допомогою ЕПЦ в період з 01.11.2017 по 01.03.2018 року. Така інформація їй була надана 11.04.2018 року, нею підтверджено, що 29.12.2017 року вона повністю заповнила всі розділи повідомлення і натиснула кнопку «Подати документ».

Жодного умислу на неподання такого повідомлення в неї не було, зробила вона все вчасно, тому вважає, що в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення.

Захисник особи, яка притягується до адміністративної відповідальності адвокат ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснив, що в діях ОСОБА_2 немає складу адміністративного правопорушення, оскільки вона вчасно вчинила всі дії для подання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, однак таке повідомлення не було подано через некоректну роботу Реєстру. Ніякого умислу на вчинення порушення ОСОБА_2 не мала, а навпаки, намагалася дотриматися вимог антикорупційного законодавства. В звязку з цим просив суд провадження у справі закрити за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Свідок ОСОБА_5 в судовому засіданні пояснив, що працює на посаді заступника начальника Мукачівської ОДПІ. Оскільки доступ до мережі Інтернет є тільки на його робочому компютері, 29.12.2017 року ОСОБА_2 саме за допомогою цього компютера, в його робочому кабінеті подавала повідомлення про суттєві зміни в майновому стані. Він особисто був при цьому присутнім, допомагав їй. В той час Реєстр працював некоректно, але було заповнено всі розділи повідомлення, натиснуто кнопку «Подати документ», після чого на компютері висвітилась інформація «Ваше повідомлення успішно подано». Це він бачив особисто, вчинення яких-небудь інших дій не вимагалося, тому, побачивши інформацію про успішне подання повідомлення вони вважали, що вчинили всі дії.

Заслухавши пояснення учасників по справі, дослідивши наявні в матеріалах справи докази, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до вимог ст.245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобовязаний повно, всебічно та обєктивно зясувати всі обставини, встановити, чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти законне, обґрунтоване вмотивоване рішення.

Частина 2 статті 172-6 КУпАП передбачає відповідальність за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Субєктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, а відповідальність настає лише за умови, що особа усвідомлювала протиправний характер своїх дій і мала прямий умисел, спрямований на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, керуючись при цьому особистим інтересом чи інтересами третіх осіб, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна, (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визначається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо припускала настання цих наслідків.

Відповідно до ст. 11 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливість настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Аналіз вказаних норм приводить до висновку, що склад правопорушення за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП є формальним, обовязковим елементом його обєктивної сторони є умисна дія, тобто умисне неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, а тому, орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення та прокурор, що приймає участь при розгляді таких протоколів судом, зобовязані довести суду наявність у діях особи, що притягується до адміністративної відповідальності за вчинення цього адміністративного правопорушення, умислу на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Крім цього, відповідно до розяснень Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, повязані з корупцією» № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017, субєктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності. Також, на умисну форму вини, а також наявність відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи, чи інтересу третіх осіб, як на обовязкові ознаки корупційного правопорушення, звертає увагу Конституційний Суд України в рішенні від 06.10.2010 (справа № 1-27/2010).

Як вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_2 27.12.2017 року придбала квартиру по вул. Великогірна, 60/8 в м.Мукачево Закарпатської області, вартість якої на дату набуття складає 250000 гривень.

29.12.2017 року ОСОБА_2 вчинила дії, спрямовані на подання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, а саме створила чернетку такого повідомлення, заповнила всі його розділи та натиснула кнопку «Подати документ». Вказаний факт підтверджується додатком до листа НАЗК від 11.04.2018 року, в якому повністю відображено послідовність дій ОСОБА_2 в Єдиному державному реєстрі осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Як пояснили в судовому засіданні ОСОБА_2 та свідок ОСОБА_5, після натискання кнопки «подати документ» на екрані компютера висвітилась інформація, що повідомлення успішно подано.

За таких обставин суд приходить до висновку, що ОСОБА_2 вчинила всі відповідні дії, спрямовані на своєчасне подання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, а інформація про успішне подання повідомлення давала їй підстави вважати, що таке повідомлення дійсно подане.

Аналізуючи причини відсутності повідомлення ОСОБА_2 про зміни в майновому стані в Єдиному державному реєстрі осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування станом на 29.12.2017 року суд враховує наступне.

Як вбачається з листа НАЗК від 12.02.2018 року, у випадку не накладання ЕЦП на документ під час його подання до ІТС Реєстру документ залишається в особистому кабінеті субєкта декларування із статусом «чернетка». Таким чином, заповнивши всі розділи повідомлення про суттєві зміни в майновому стані 29.12.2017 року і натиснувши кнопку «подати документ», але не наклавши ЕЦП, як це випливає з наданого НАЗК додатку (послідовність дій користувача), відповідне повідомлення мало бути збережене в особистому кабінеті ОСОБА_2 із статусом «чернетка». Однак, згідно наданих суду даних про збережену в особистому кабінеті ОСОБА_2 інформацію, чернетка повідомлення була збережена лише 15.01.2018 року, коли відповідне повідомлення подавалося повторно, а 29.12.2017 року збереження документа в статусі «чернетки» не значиться. Це вказує на некоректну роботу ІТС Реєстру, на що наголошує особа, яка притягується до відповідальності.

За таких обставин суд приходить до висновку, що ОСОБА_2 29.12.2017 року, тобто у встановлений законом строк, вчинила відповідні дії щодо подання повідомлення про суттєві зміни в її майновому стані, відповідно, вона не мала наміру приховати факт придбання нею нерухомого майна, повідомлення фактично не було подане з незалежних від неї причин. Крім того, виявивши самостійно через кілька днів факт відсутності повідомлення про суттєві зміни в майновому стані в ІТС Реєстрі, ОСОБА_2 негайно усунула такий недолік і того ж дня подала відповідне повідомлення повторно. Все це було вчинене до складання відносно неї протоколу про адміністративне правопорушення та проведення відповідної перевірки.

Відповідно, ОСОБА_2 не мала умислу на порушення вимог фінансового контролю чи переслідувала будь який корупційний інтерес.

Викладені обставини свідчать про недоведеність наявності в діях ОСОБА_2 субєктивної сторони правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, що виключає можливість притягнення її до адміністративної відповідальності за вказаною правовою нормою, тому протокол про вчинення корупційного правопорушення не може бути складений, а справа за таке діяння, яка надійшла до суду, має бути закрита за відсутності складу правопорушення.

Відповідно до ст.. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності в діях особи, відносно якої він складений, складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищезазначеного, керуючись ст.14, 247 КУпАП, суд,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, закрити, у звязку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції через Мукачівський міськрайонний суд.

Суддя Мукачівського

міськрайонного суду ОСОБА_6