Єдиний унікальний номер 235/2182/18
Провадження №3/235/745/18
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

4 липня 2018 року м. Покровськ

Суддя Красноармійського міськрайонного суду Донецької області Коваленко В.О. за участю прокурора Філонова О.О., Власенко В.В., захисника ОСОБА_1, розглянувши матеріали про адміністративні правопорушення, які надійшли з Національної Поліції України Управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції в Донецькій області, у відношенні

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження м. Нижньокамськ, Республіка Татарстан, громадянки України, займає посаду начальника відділу планування доходів,зареєстрованої та проживаючої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2,

за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

За змістом протоколу про адміністративне правопорушення № 343 від 26.04.2018р ОСОБА_2, будучи начальником відділу планування доходів, в порушення вимог ст. 52 ч. 2 Закону України «Про запобігання корупції», у ході здійснення перевірки дотримання вимог антикорупційного законодавства України встановлено, що гр. ОСОБА_2 21.02.2017р. придбала автомобіль марки CITROEN BERLINGO 2006р.в., реєстраційний номер АН 1351КВ, загальною ціною 132851,46 гривень та не повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни в майновому стані у 10-ти денний строк.

Згідно вищезазначеного ОСОБА_2 з 01.01.2017 року повинна повідомляти Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни в майновому стані, а саме отримання нею доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01.01.2017 року (80,000 тис. гривень).

Так, 21.02.2017 року, точний час не встановлено, начальник відділу планування доходів фінансового управління Покровської міської ради Донецької області ОСОБА_2 за договором купівлі - продажу № 1444/2017/339847 від 21.02.2017 придбала автомобіль марки Citroen Berlingo 2006 р.в., реєстраційний номер НОМЕР_1 , загальною ціною 132851,46 гривень, що перевищує 50 прожиткових мінімумів (80,000 тис. гривень) на 52851,46 гривень, та у строк до 04.03.2017 року зобовязана була у встановленому порядку повідомити Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані, а саме купівля транспортного засобу.

Відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції. Вказана інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та оприлюднюється на офіційному сайті НАЗК.

Пунктом 5 ч. 1 ст. 12 Закону, Національне агентство з метою виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань, що належать по його компетенції, обовязкові для виконання нормативно-правові акти. Нормативно-правові акти Національного агентства підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів, що зазначено у ч. 5 ст. 12 Закону.

Пунктом 6 розділу 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № З, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089, субєкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другою статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з пунктом 2 розділу 2 зазначеного порядку повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подається через електрону мережу Інтернет з використання програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті субєкта декларування після реєстрації в Реєстрі. Пунктом 4 передбачено, що інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до п. 1 ст. 334 Цивільного Кодексу України право власності у набувача майна за договором виникає з моменту передання майна, якщо інше не встановлено договором або законом.

Тобто, датою набуття права власності у гр. ОСОБА_2 на автомобіль Citroen Berlingo є 21.02.2017, коли за договором купівлі-продажу укладеному в ТСЦ №1444/2017/339847 від 21.02.2017 остання сплатила повну оплату за договором та після чого продавець передав у її право власності вищезазначений автомобіль.

ОСОБА_2 в судовому засіданні свою винуватість у вчиненні вказаних адміністративних правопорушень не визнала та зазначила, що корупційних дій не вчиняла. Зазначила, що 21.02.2017 року уклала договір купівлі-продажу автомобіля №1444/2017/339847 зі своїм чоловіком ОСОБА_3, який діяв на підставі генеральної довіреності від власника автомобіля ОСОБА_4 та отримала у власність автомобіль марки CITROEN BERLINGO 2006р.в., реєстраційний номер НОМЕР_1 за ціною 132851,46 грн., який зареєстрований у регіональному центрі № 1444. Пояснила, що вона з чоловіком вирішили придбати зазначений автомобіль для сімейного користування за спільні кошти у рівних долях. Її чоловік через інтернет знайшов зазначений автомобіль за ціною 70 тис.грн., та після перемов з власником придбав його за 65 тис. грн., точну дату не памятає, по генеральній довіреності. Згодом цей автомобіль переоформили з чоловіком на неї у сервісному центрі на підставі офіційного довідника. Кошти витрачені на купівлю автомобіля їх спільна сумісна власність. Враховуючи, що реальна вартість автомобіля складала 65 тис. грн., при цьому половина з яких належала її чоловіку, та не перевищувала 50 мінімальних заробітних плат на 01.01.2017 року. Вона не повідомляла НАЗК про суттєві зміни свого майнового стану. Навидь при вартості 132851,46 гривень ОСОБА_2 помилково вважала, що необхідно рахувати суттєві зміни в майновому стані з суми, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат станом на час придбання з 160 тис. грн. (3200*50), відповідно рішення НАЗК від 10.06.2016 р. № 3, оскільки зміни внесені рішенням НАЗК № 25 від 31.01.2017 року та опубліковані тільки 17.02.2017 року, з якими ознайомилася при заповненні декларації за 2017 рік у березні 2018 року, у попередженні Красноармійської міської ради про обмеження. Передбачені Законом України «Про запобігання корупції», від 02.07.2015 року, зазначено на повідомлення про зміни майнового стану, якщо сума перевищує 50 мінімальних заробітних плат. Про відсутність умислу укривати суттєві зміни у своєму майновому стані свідчить зазначення у декларації за 2017 рік, подану ОСОБА_2 15.03.2018 року, цього транспортного засобу за вартістю. Зазначеною у договорі купівлі продажу. А не реальну вартість автомобіля. Крім того вважає, що Департамент захисту економіки Національної поліції України не наділений правом проведення перевірок декларацій та повідомлень про суттєві зміни у майновому стані, які уповноважені здійснювати тільки посадові особи НАЗК. Також зазначила, що дата виявлення правопорушення вважає 15.03.2018 року у день подання декларації за 2017 рік. Просила провадження по справі закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення або у звязку з закінченням строків, передбачених ст. 38 КУпАП на момент розгляду справи.

У судовому засіданні адвокат ОСОБА_1 навів аналогічні аргументи та з тих же підстав просив закрити провадження у справі.

Прокурор в судовому засіданні наполягав на притягненні ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, зазначивши про наявність в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

Заслухавши прокурора, особу, стосовно якої складені протоколи про адміністративне правопорушення ОСОБА_2, її захисника ОСОБА_1 та вивчивши матеріали справ, суд зазначає наступне.

Матеріалами справи підтверджено, що ОСОБА_2 21.02.2017 року, точний час не встановлено, яка є начальником відділу планування доходів фінансового управління Покровської міської ради Донецької області, за договором купівлі- продажу №1444/2017/339847 від 21.02.2017 придбала автомобіль марки Citroen Berlingo 2006 р.в., реєстраційний номер НОМЕР_1, загальною піною 132851,46 гривень, що перевищує 50 прожиткових мінімумів (80,000 тис. гривень) на 52851,46 гривень. Після придбання вищезазначеного автомобіля ОСОБА_2 не повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни в майновому стані в 10-ти денний строк.

Відповідно до положень ст. 280 КУпАП, суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення, у числі інших, визначених законом обставин, зобовязаний зясувати: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягується до відповідальності, чи містить діяння склад адміністративного правопорушення, чи є особа винною у його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Частиною 2 ст. 172-6 КУпАП передбачена відповідальність за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Суб'єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, а відповідальність настає лише за умови, що особа усвідомлювала протиправний характер своїх дій і мала прямий умисел, спрямований на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, керуючись при цьому особистим інтересом чи інтересами третіх осіб, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Згідно ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо припускала настання цих наслідків.

А отже, аналіз вказаних норм приводить до висновку, що склад правопорушення за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП є формальним, обов'язковим елементом його об'єктивної сторони є умисна дія, тобто умисне неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, а тому, орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення та прокурор, що приймає участь в розгляді таких протоколів судом, зобов'язані довести суду наявність в діях особи, що притягується до адміністративної відповідальності за вчинення цього адміністративного правопорушення, умислу на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення суттєві зміни у майновому стані.

Також, відповідно п. 2 розяснень спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією» вих. № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року, суб'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності. Крім того, на умисну форму вини, а також наявність відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи, чи інтересу третіх осіб, як на обов'язкові ознаки корупційного правопорушення звертає увагу Конституційний Суд України в рішенні від 06.10.2010 року (справа №1-27/2010).

Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_2, перебуваючи на посаді начальником відділу планування доходів фінансового управління Покровської міської ради Донецької області та перебуваючи у шлюбі з ОСОБА_3, 21.02.2017 року уклала з ОСОБА_4 в особі представника ОСОБА_3, договір купівлі-продажу автомобіля Citroen Berlingo 2006 року випуску, загальною вартістю 132851,46 гривень. Її чоловік ОСОБА_3, представляючи інтереси продавця по зазначеному договору, надав згоду на купівлю вказаного автомобіля, автомобіль та кошти, витрачені на купівлю автомобіля є спільною сумісною власністю подружжя, у відповідності до ч. 3 ст. 368 ЦК України, майно набуте подружжям за час шлюбу, є їхньою спільною сумісною власністю, якщо інше не встановлено договором або законом.

Крім того у щорічні електронній декларації за 2017 рік, направленій ОСОБА_2 НАЗК 15.03.2018 року, вона задекларувала автомобіль Citroen Berlingo 2006 року випуску за 132851 гривню.

Таким чином, з вищевикладеного вбачається, що у ОСОБА_2 відсутній прямий умисел, спрямований на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, керуючись при цьому особистим інтересом чи інтересами третіх осіб.

Також слід звернути увагу на те, що відповідно до п.1, п.п.1 п.3, п.5 «Порядку проведення контролю та повної перевірки декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції 10.02.2017 № 56 та зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 13 лютого 2017 р. за № 201/30069, цей Порядок визначає механізм проведення НАЗК контролю та повної перевірки декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відповідно до статей 48 та 50 Закону України «Про запобігання корупції». Контроль та повна перевірка декларації здійснюються за принципами верховенства права. Контроль декларацій НАЗК здійснює відповідно до цього Порядку через працівників структурного підрозділу його апарату, діяльність яких повязана зі здійсненням такої функції, та автоматично засобами програмного забезпечення Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Повну перевірку декларацій відповідно до цього Порядку Національне агентство здійснює через працівників Підрозділу.

Згідно п.2 - п.5 розділу II Порядку, НАЗК здійснює контроль щодо своєчасності подання декларацій на підставі:

1) повідомлень, що надходять від державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, а також юридичних осіб публічного права, які у встановленому Національним агентством порядку відповідно до статті 49 Закону перевіряють факт подання декларацій субєктами декларування, які в них працюють (працювали);

2) інформації, що надходить до Національного агентства від осіб, які надають допомогу щодо запобігання і протидії корупції (викривачів), стосовно можливого факту неподання або несвоєчасного подання декларації субєктом декларування;

3) інформації, що оприлюднюється у засобах масової інформації, у мережі Інтернет та вказує на можливий факт неподання або несвоєчасного подання декларації субєктом декларування;

4) самостійного виявлення Національним агентством факту неподання або несвоєчасного подання декларації субєктом декларування відповідно до даних Реєстру;

5) інформації, що надходить до Національного агентства від правоохоронних органів;

6) інформації, що надходить до Національного агентства від громадських обєднань, їх членів або уповноважених представників.

У разі отримання інформації, передбаченої у підпунктах 1, 2 пункту 2 цього розділу, Національне агентство перевіряє факт неподання або несвоєчасного подання декларації субєктом декларування шляхом пошуку даних у Реєстрі.

У випадку встановлення факту неподання декларації субєктом декларування відповідно до вимог Закону Національне агентство письмово повідомляє про це субєкта декларування, керівника державного органу, органу влади Автономної Республіки Крим, органу місцевого самоврядування, їх апарату, юридичної особи публічного права, в якому працює субєкт декларування, та спеціально уповноважених субєктів у сфері протидії корупції у визначеному Національним агентством порядку.

Якщо за результатами контролю встановлено, що субєкт декларування несвоєчасно подав декларацію, Національне агентство направляє такому субєкту лист з проханням надати пояснення щодо причин несвоєчасного подання декларації. За наявності ознак адміністративного правопорушення уповноважена особа Національного агентства складає протокол про адміністративне правопорушення у встановленому законодавством порядку, який за рішенням Національного агентства направляється до суду.

Тобто, з урахуванням поняття «субєкт декларування», зазначений у ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», даний Порядок визначає субєктів, що наділені правом перевірки змін у майновому стані субєктів декларування, а також порядок перевірки та дії у разі встановлення факту неподання або несвоєчасного подання відповідних змін субєктом декларування.

В протоколі про адміністративне правопорушення № 343 від 26.04.2018 року оперуповноважений МВ № 3 управління управління захисту економіки в Донецькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України ст. лейтенант пполіції ОСОБА_5 зазначив, що склав протокол з додержанням вимог ст. ст. 254-256 КУпАП, що дає йому право на це, та в подальшому направити справу для розгляду в суд. Але будь-які органи (юридичні особи), Національної поліції України, до субєктів, які наділені правом перевірки як декларацій так і змін у майновому стані субєктів декларуванняне відносяться. Такими повноваженнями наділені виключно працівники структурного підрозділу апарату НАЗК, діяльність яких повязана зі здійсненням такої функції. Посадовці Національної поліції, вправі, виключно, у випадку встановлення факту неподання декларації, субєктом декларування, після отримання письмового повідомлення із НАЗК, як спеціальний уповноважений субєкт у сфері протидії корупції, на підставі отриманих матеріалів скласти протокол про адміністративне правопорушення. Але усі обовязкові дії по проведенню перевірки, у тому числі після встановлення, що субєкт декларування несвоєчасно подав декларацію та не повідомив про суттєві зміни у майновому стані, тільки НАЗК вправі на підставі листа отримати пояснення від такої особи і вирішувати питання щодо її притягнення до відповідальності.

Таким чином, посадові особи правоохоронних органів здійснюючи перевірку особи, як субєкта декларування, та складаючи протокол без відповідного звернення (доручення) НАЗК, виходять за межі своїх повноважень, та діють по за межами діючого законодавства.

Заперечення ОСОБА_2 стосовно вартості автомобіля та придбання його за довіреністю суддя не приймає до уваги, оскільки право власності до неї перейшло саме за договором купівлі продажу від 21.02.2017 року автомобіля Citroen Berlingo 2006 року випуску за вартістю 132851,46 гривень, у відповідності до ч. 1 ст. 334 Цивільного Кодексу України, право власності у набувача майна за договором виникає з моменту передання майна, якщо інше не встановлено договором або законом.

Заперечення ОСОБА_2 стосовно 50 мінімальних заробітних плат, а не прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, суддя не приймає до уваги, оскільки відповідні зміни до ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» внесені Законом України від 06.12.2016 р. N 1774-VIII "Про внесення змін до деяких законодавчих актів України", який набрав чинності з 01.01.2017 року та опублікований у «Голос України», 2016, 12, 27.12.2016 N 248.

Заперечення ОСОБА_2 стосовно строків притягнення до адміністративної відповідальності, суддя зазначає, що відповідно до ч. 3 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов'язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення. Датою виявлення суддя вважає дату збирання всіх матеріалів та складення протоколу, тобто 26.04.2018 року, у звязку з чим строк притягнення до відповідальності не скінчився.

Інших клопотань про допит свідків та витребування інших доказів від прокурора та правопорушника до суду не надійшло.

Дослідивши матеріали, які додані до протоколу про адміністративне правопорушення № 343 від 26.04.2018 року, суддя приходить до наступного висновку, що в діях ОСОБА_2 не вбачається складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП України, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного та керуючись положеннями ч. 2 ст. 172-6, ч. 1 ст. 247 КУпАП та Законом України «Про запобігання корупції», суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне корупційне правопорушення про притягнення ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 2ст. 172-6 КУпАП закрити в звязку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді може бути оскаржена до апеляційного суду Донецької області через Красноармійський міськрайонний суд Донецької області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя В.О. Коваленко.