Провадження № 3/761/45/2018
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

11 травня 2018 року Шевченківський районний суд м. Києва у складі:

Головуючого судді Трубнікова А.В.,

за участю прокурора Сотченко М.М.

захисника ОСОБА_1

особи, яка притягується до відповідальності ОСОБА_2

розглянувши матеріали, які надійшли з Національного агентства з питань запобігання корупції, відносно:

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки м.Києва, українки, громадянки України, одруженої, зареєстрована: АДРЕСА_1, заступник начальника управління - начальник відділу з питань кадрової роботи та проходження державної служби управлніння персоналом Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері ринків фінансових послуг, -

щодо притягнення до адміністративної відповідальності за ч.1 та ч.2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення за порушення ст. 28, ст. 35 ЗУ «Про запобігання корупції» -

В С Т А Н О В И В :

Як зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення №41-03/87 від 10.10.2017 року, ОСОБА_2, будучи суб*єктом відповідальності за вчинення корупційного правопорушення згідно п.1,2 ч.1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції», обіймаючи посаду начальника Управління персоналу Державної служби України з безпеки на транспорті, будучи членом Дисциплінарної комісії вказаного органу, допустила порушення вимоги ч.1 ст. 28 вказаного Закону, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст. 172-7 КУпАП, а саме не повідомила в установленому законом порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів Дисциплінарну комісію, у зв'язку із участю у голосуванні під час засідання зазначеної комісії за питання, пов'язані із неналежним виконанням ОСОБА_2 своїх посадових обов'язків.

Також, як зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення №41-03/88 від 10.10.2017 року, ОСОБА_2, будучи суб*єктом відповідальності за вчинення корупційного правопорушення згідно п.1,2 ч.1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції», обіймаючи посаду начальника Управління персоналу Державної служби України з безпеки на транспорті, будучи членом Дисциплінарної комісії вказаного органу, допустила порушення вимоги ч.2 ст.38 вказаного Закону, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст. 172-7 КУпАП, а саме вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів шляхом особистого голосування під час засідання Дисциплінароної комісії за питання, пов'язані із неналежним виконанням нею своїх посадових обов'язків

У судовому засіданні ОСОБА_2 вину у вчиненні правопорушень за ч.1,2 ст.172-7 КУпАП категорично заперечила. Надала суду показання про те, що вона обіймала посаду начальника Управління персоналу Державної служби України з безпеки на транспорті та була членом Дисциплінарної комісії вказаного органу. При цьому її листом Голови Дисциплінарної комісії було повідомлено про проведення засідання комісії 14.06.17 р., у той же час про те, що на порядку денному комісії буде питання щодо її притягнення до дисциплінарної відповідальності, у жоден спосіб її повідомлено не було та про вказану обставину вона дізналась лише на самому засіданні комісії. Вона була присутня на даному засіданні комісії 14.06.2018 р., однак у голосуванні участі не приймала, оскільки усвідомлювала протиправність таких дій, при цьому діяла виключно на захист своїх інтересів, висловлювала свої доводи та заперечення як особа, відносно якої проводилось дисциплінарне провадження. Сам протокол, який знаходитсья в матеріалах справи, щодо її голосування як члена комісії, є сфальсифікованим. За наслідками проведення засідання її притягнули до дисциплінарної відповідальності, однак вона оскаржила дії та рішення комісії до Національного агентства України з питань державної служби. За наслідками проведеної перевірки комісією НАДС було встановлено численні порушення ЗУ «Про державну службу» при проведенні дисциплінарної процедури щодо неї, а тому видано припис про скасування наказу щодо притягнення ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності, про скасування наказу Укртранспбезпеки щодо затвердження Положення про дисциплінарну комісію Укртрансбезпеки, а також припис щодо притягнення до відповідальності винних осіб. Наведені обставини свідчать про незаконність дії Дисциплінарної комісії органу та безпідставне ініціювання щодо неї адміністративного провадження.

Прокурор у судовому засіданні просив визнати винною ОСОБА_2 у порушенні ст.ст.28, 35 Закону України «Про запобігання корупції», за що остання підлягає відповідальності ч.1 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП, провадження у справі просив закрити з підстав спливу строку накладення адміністратиівного стягнення за ст. 38 КУпАП.

Суд, заслухавши особу, яка притягується до адміністративної відповідальності та її захисника, допитавши особу, яка склала адміністративні протоколи, висновок прокурора, вивчивши матеріали справи та долучені учасниками документи, приходить до наступного висновку.

Наказом виконуючого обов'язки Голови Укртрансбезпеки ОСОБА_3 від 29.02.2016 № 408-к «Про призначення», ОСОБА_2, заступника начальника Управління - начальника відділу державної служби Управління персоналу Укртрансбезпеки призначено на посаду начальника Управління персоналу Укртрансбезпеки з 01 березня 2016 року.

Так, відповідно до п.1,2 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_2 є суб'єктом, на якого поширюється дія цього Закону

При цьому, наказом Голови Укртрансбезпеки ОСОБА_4 зід 01.07.2016 № 355 «Про затвердження складу Дисциплінарної комісії щодо розгляду дисциплінарних справ Державної служби України з безпеки на транспорті» затверджено склад Дисциплінарної комісії, згідно з яким, ОСОБА_2 є членом вказаної комісії.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №41-03/87 від 10.10.2017 року, 14.06.2017 року, у приміщені Міністерства інфраструктури України в аудиторії № 709 за адресою проспект Перемоги, 14, м. Київ, під час розгляду на засіданні Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Державної служби України з безпеки на транспорті (далі - Укртрансбезпека) питань, пов'язаних із неналежним виконанням ОСОБА_2 своїх посадових обов'язків, остання, як член вказаної комісії, не повідомила у встановленому законом порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів у зв'язку із участю у голосуванні за вказані питання.

Натомість, особисто голосувала за такі питання, а саме щодо:

неприйняття рішення за пропозицією «Визнати обсяг поданих матеріалів відповідно до службової записки від 15.05.2017 № 19508/0/7-17 такими, що є достатніми для прийняття рішення про визнання наявності у діях начальника Управління персоналом Укртрансбезпеки ОСОБА_2 триваючого дисциплінарного проступку у вигляді невиконання (неналежного виконання) своїх посадових обов'язків» без безпосереднього підтвердження і уточнення на засіданні Дисциплінарної комісії раніше поданих пояснень членами Конкурсної комісії для проведення конкурсу на зайняття вакантних посад в Укртрансбезпеці;

здійснення заслуховування пояснень адміністратора Конкурсної комісії для проведення конкурсу на зайняття вакантних посад в Укртрансбезпеці, заступника начальника Управління персоналом "Укртрансбезпеки ОСОБА_5 у відсутності її безпосереднього керівника - начальника Управління персоналом Укртрансбезпеки, члена Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Укртрансбезпеки (далі - Дисциплінарна комісія) ОСОБА_2;

визнання обсягу поданих матеріалів відповідно до службової записки від 15.05.2017 № 19508/0/7-17 такими, що є достатніми для прийняття рішення про визнання наявності у діях (бездіяльності) начальника Управління персоналом Укртрансбезпеки ОСОБА_2 триваючого дисциплінарного проступку у вигляді невиконання (неналежного виконання) своїх посадових обов'язків;

визнання обсягу поданих матеріалів відповідно до службової записки від 15.05.2017 № 19508/0/7 такими, що є достатніми для прийняття рішення про визнання наявності у діях (бездіяльності) начальника Управління персоналом Укртрансбезпеки ОСОБА_2 триваючого дисциплінарного проступку у вигляді невиконання (неналежного виконання) своїх посадових обов'язків;

винесення на розгляд керівника Укртрансбезпеки пропозиції про накладення на державного службовця ОСОБА_2 за вчинення триваючого дисциплінарного проступку у вигляді невиконання (неналежного виконання) своїх обов'язків відповідно до частини першої статті 64, пункту 5 частини другої статті 65, пункту 3 частини першої та частини четвертої статті 66, пункту 2 частини четвертої статті 67 Закону України «Про державну службу» передбаченого стягнення - «попередження про неповну службову відповідність» за наявних обставин, що обтяжують дисциплінарну відповідальність, а саме вчинення дисциплінарного проступку повторно, до зняття в установленому порядку попереднього стягнення.

Також, згідно протоколу про адміністративне правопорушення №41-03/87 від 10.10.2017 року, 14.06.2017, перебуваючи на посаді начальника Управління персоналу Державної служби України з безпеки на транспорті, будучи членом Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ вказаного органу, вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів шляхом особистого голосування під час засідання вказаної комісії за питання, пов'язані із неналежним виконанням нею своїх посадових обов'язків.

Так, згідно зазначеного вище протоколу, 14.06.2017, у приміщені Міністерства інфраструктури України в аудиторії № 709 за адресою проспект Перемоги, 14, м. Київ, під час розгляду на засіданні Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Державної служби України з безпеки на транспорті (далі - Укртрансбезпека) питань, пов'язаних із неналежним виконанням ОСОБА_2 своїх посадових обов'язків, остання, як член вказаної комісії, особисто голосувала за вказані питання, а саме щодо:

неприйняття рішення за пропозицією «Визнати обсяг поданих матеріалів відповідно до службової записки від 15.05.2017 № 19508/0/7-17 такими, що є достатніми для прийняття рішення про визнання наявності у діях начальника Управління персоналом Укртрансбезпеки ОСОБА_2 триваючого дисциплінарного проступку у вигляді невиконання (неналежного виконання) своїх посадових обов'язків» без безпосереднього підтвердження і уточнення на засіданні Дисциплінарної комісії раніше поданих пояснень членами Конкурсної комісії для проведення конкурсу на зайняття вакантних посад в Укртрансбезпеці;

здійснення заслуховування пояснень адміністратора Конкурсної комісії для проведення конкурсу на зайняття вакантних посад в Укртрансбезпеці, заступника начальника Управління персоналом Укртрансбезпеки ОСОБА_5 у відсутності її безпосереднього керівника - начальника Управління персоналом Укртрансбезпеки, члена Дисциплінарної комісії з розгляду дисциплінарних справ Укртрансбезпеки (далі - Дисциплінарна комісія) ОСОБА_2;

визнання обсягу поданих матеріалів відповідно до службової записки від 15.05.2017 № 19508/0/7-17 такими, що є достатніми для прийняття рішення про визнання наявності у діях (бездіяльності) начальника Управління персоналом Укртрансбезпеки ОСОБА_2 триваючого дисциплінарного проступку у вигляді невиконання (неналежного виконання) своїх посадових обов'язків;

визнання обсягу поданих матеріалів відповідно до службової записки від 15.05.2017 № 19508/0/7 такими, що є достатніми для прийняття рішення про визнання наявності у діях (бездіяльності) начальника Управління персоналом Укртрансбезпеки ОСОБА_2 триваючого дисциплінарного проступку у вигляді невиконання (неналежного виконання) своїх посадових обов'язків;

винесення на розгляд керівника Укртрансбезпеки пропозиції про накладення на державного службовця ОСОБА_2 за вчинення триваючого дисциплінарного проступку у вигляді невиконання (неналежного виконання) своїх обов'язків відповідно до частини першої статті 64, пункту 5 частини другої статті 65, пункту 3 частини першої та частини четвертої статті 66, пункту 2 частини четвертої статті 67 Закону України «Про державну службу передбаченого стягнення - «попередження про неповну службову відповідність» за наявних обставин, що обтяжують дисциплінарну відповідальність, а саме вчинення дисциплінарного проступку повторно, до зняття в установленому порядку попереднього стягнення.

Наведені обставини, на думку особи, яка склала протоколи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2, свідчать про порушення останньою ст.ст.28, 35 Закону України «Про запобігання корупції», за що особа підлягає відповідальності ч.1 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

Так, беручи до уваги диспозиції ст. 172-7 КУпАП та п. 2 примітки до цієї статті, можна констатувати, що порушення вимог стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів можуть полягати:

- у неповідомленні особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів - наявної суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень (ч. 1 ст. 172-7 КУпАП);

-у вчиненні дій чи прийнятті рішень в умовах реального конфлікту інтересів, тобто за наявності суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що вплинуло на об'єктивність або неупередженість вчинення таких дій, або прийняття таких рішень (ч. 2 ст. 172-7 КУпАП).

Аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч. 1 ст. 1 Закону, з урахуванням висновку науково-правової експертизи Ради науково-правових експертиз при Інституті держави і права ім. В. М. Корецького НАН України від 29 квітня 2016 року № 126/50-е, виконаного на замовлення адвоката ОСОБА_6, щодо законодавства про боротьбу з корупцією дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на об'єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати об'єктивний вираз, а також часовий взаємозв'язок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.

Тобто відмінність між цими поняттями полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що, по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на об'єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи невчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обов'язкової сукупності таких юридичних фактів, як:

1) наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений;

2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення.

3) наявність повноважень на прийняття рішення.

4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об'єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає. Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, та, відповідно, в постанові суду.

У судовому засіданні було встановлено, що ОСОБА_2, не погоджуючись із діями та прийнятим рішенням Дисциплінарної комісії, подала скаргу 17.07.2017 року до Національного агентства України з питань державної служби.

Надалі, за наслідками проведеної перевірки комісією НАДС було складено довідку від 30.08.2017 р. В зазначеній довідці, висновки якої являються обов'язковими до виконання Головою Укртрансбезпеки, комісія НАДС встановила численні порушення норм Закону України «Про державну службу» з боку дисциплінарної комісії та безпосередньо її голови ОСОБА_7 при проведенні службового розслідування та розгляді питання щодо притягнення ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності.

Так, робоча група НАДС дійшла висновку, що в супереч вимог Закону України «Про державну службу»:

-голова дисциплінарної комісії ОСОБА_7, без відповідної резолюції Голови Укртрансбезпеки, протиправно та одноосібно ініціював дисциплінарне провадження відносно ОСОБА_2;

-дисциплінарна комісія безпідставно розпочала дисциплінарне провадження відносно ОСОБА_2;

- голова дисциплінарної комісії ОСОБА_7 ще до початку дисциплінарного провадження відносно ОСОБА_2, незаконно, одноособово визначив в її діях наявність дисциплінарного проступку, що суперечить вимогам ст. 69 Закону України «Про державну службу»;

-в діях членів дисциплінарної комісії вбачаються ознаки перевищення повноважень;

-при формуванні дисциплінарної справи відносно ОСОБА_2 порушено ч. 2 ст. 73 Закону України «Про державну службу», якою передбачено обов'язковий перелік матеріалів, документів та відомостей, які повинні міститися у дисциплінарній справі;

-дисциплінарна справа відносно ОСОБА_2 належним і законним чином не розглядалась та сформовано з грубим порушенням порядку установленого Законом України «Про державну службу»;

- дисциплінарною комісією безпідставно визначено вид дисциплінарного стягнення ОСОБА_2;

-посадовими особами Укртрансбезпеки порушено вимоги ч. 4 ст. 74 Закону України «Про державну службу», відповідно до якої дисциплінарне стягнення не може бути застосовано до державного службовця, під час його тимчасової непрацездатністю;

- Положення про Дисциплінарну комісію Укртрансбезпеки не передбачено законодавством про державну службу, а повноваження дисциплінарної комісії передбачені цим Положенням протирічать Закону України «Про державну службу». Дисциплінарна комісія у своїй діяльності має керуватися нормами встановленими законодавством про державну службу.

За результатами зазначеної перевірки Укртрансбезпеки, НАДС вимагало від Голови Укртрансбезпеки:

1)скасувати наказ Укртрансбезпеки від 21.06.2017 № 19-Д Про накладання на ОСОБА_2 дисциплінарного стягнення;

2)скасувати наказ Укртрансбезпеки від 14 липня 2016 року № 414 «Про затвердження Положення про Дисциплінарну комісію з розгляду дисциплінарних справ Державної служби України з безпеки на транспорті»;

3)притягнути до відповідальності, встановленої Законом, посадових осіб Укртрансбезпеки та членів дисциплінарної комісії, винних у виявлених порушеннях, при здійсненні дисциплінарного провадження стосовно ОСОБА_2, зокрема, голову дисциплінарної комісії - начальника антикорупційного управління ОСОБА_8

За підсумками виконання вимог НАДС:

1)Наказ Укртрансбезпеки від 21.06.2017 р. № 19-д про оголошення попередження про неповну службову відповідність ОСОБА_2 скасований,

2)голову дисциплінарної комісії ОСОБА_7, наказом Укртрансбезпеки від 02.11.2017 № 1057 виведено зі складу членів Дисциплінарної комісії Укртрансбезпеки.

Допитаний у судовому засіданні співробітник НАЗК, а саме особа, яка складала адміністративні протоколи - головний спеціаліст першого відділу Департаменту моніторнигу дотримання законодавства про конфлікт інтересів та інших обмежень щодо запобігання корупції НАЗК ОСОБА_9, надала суду пояснення з приводу того, що рішення про складання вказаних протоколів було прийнято за наслідками вивчення переліку матеріалів, які надійшли від Укртрансбезпеки як повідомлення щодо дій ОСОБА_2, які містять ознаки корупційного правопорушення, при цьому, про ініціювання останньою процедури оскарження дисциплінарного стягнення та про його результати їй не було відомо, попередньо, перед складанням протоколів, ОСОБА_2 вона не опитувала, пояснень від інших членів Дисциплінарної комісії, які приймали участь у її засіданні 14.06.2017 року, також не отримувала.

При цьому, встановлюючи у діях ОСОБА_2 наявність реального конфлікту інтересів та не повідомлення про це в установлений законом спосіб, а також встановлюючи обставину здійснення ОСОБА_2 дій в умовах реального конфлікту інтересів, при складанні протоколів про адміністративні правопорушення 10.10.2017 р. не було враховано, що станом на день складання таких протоколів існує рішення Національного агентства України з питань державної служби від 30.08.17 р., викладене у формі довідки, яке є обов*язковим для виконання посадовими особами Укртрансбезпеки, яким встановлено безпідставність ініціювання щодо ОСОБА_2 дисциплінарного провадження, прийняття рішення щодо притягнення особи до дисциплінарної відповідальності поза межами ЗУ «Про державну службу», а також здійснення своєї діяльності самою Дисциплінарною комісією Укртрансбезпеки на підставі положення про Дисциплінарну комісію Укртрансбезпеки, яке не передбачено законодавством про державну службу, згідно якого повноваження дисциплінарної комісії, передбачені цим Положенням протирічать Закону України «Про державну службу».

Таким чином суд приходить до висновку, що у випадку встановлення переліку порушень ЗУ «Про державну службу» у діях Дисциплінарної комісії Укртрансбезпеки, а також саме по собі здійснення повноважень вказаною комісією на підставі Положення, яке протирічить вимогам ЗУ «Про державну службу», як і подальше встановлення безпідставності початку дисциплінарного провадження і притягнення ОСОБА_2 до дисциплінарної відповідальності, не може свідчити про настання у ОСОБА_2 обов*язку на повідомлення про існування у неї реального конфлікту інтересів як члена цієї Дисциплінарної комісії при розгляді дисциплінарного провадження відносно неї, так і про здійснення нею будь-яких дій в умовах існування реального конфлікту інтересів (що також належними та доспустимими доказами не було доведено суду під час судового розгляду), та дані обставини, які було встановлені у судовому засіданні, не становлять складу адміністративного корупційного правопорушення за ч.1 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП, за які особа може бути притягнута до відповідальності, оскільки в цьому випадку ОСОБА_2 діяла виключно на захист своїх інтересів при здійсненні відносно неї дисциплінарного провадження як державний службовець, будь-яких рішень чи дій в умовах в умовах реального конфлікту інтересів як член Дисциплінарної комісії Укратрансбезпеки не вчиняла.

Крім того, будь-яких належних та допустимих доказів участі ОСОБА_2 у голосуванні під час вирішення питання щодо її притягнення до дисциплінарної відповідальності не було встановлено, а дії голови дисциплінарної комісії Укртрансбезпеки ОСОБА_7 у той же час було визнано протиправними згідно висновків комісії НАДС.

При цьому, адміністративне стягнення за вчинення корупційного правопорушення може бути накладено протягом трьох місяців із дня виявлення, але не пізніше двох років із дня його вчинення (ч. 3 ст. 38 КУпАП). Для визначення початку перебігу строку давності притягнення особи до адміністративної відповідальності за адміністративні правопорушення, пов'язане з корупцією, важливу роль відіграють як день вчинення, так і день виявлення правопорушення.

Будь-якого продовження перебігу строків накладення адміністративних стягнень законом не передбачено, тому в разі їх закінчення провадження у справі закривається.

Вказівка законодавця у п. 7 ст. 247 КУпАП «на момент розгляду справи» означає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, якщо на початок розгляду справи закінчилися строки, встановлені ст. 38 КУпАП. Разом з тим сам розгляд справи про адміністративне правопорушення та його закінчення не обтяжений строками, визначеними ст. 38 КУпАП, а передбачений ст. 277 КУпАП, що є гарантією всебічного, об'єктивного і повного з'ясування всіх обставин, які мають значення для вирішення справи.

При цьому, якщо на момент розгляду справи в суді закінчились строки притягнення особи до адміністративної відповідальності, то суд в разі заперечення особою своєї вини чи наявності у її діях складу адміністративного правопорушення спочатку в повному обсязі досліджує всі обставини справи, встановлює, чи містить діяння ознаки та склад адміністративного корупційного правопорушення, чи належить особа до суб'єктів цього корупційного правопорушення, чи винна вона в його вчиненні, і лише після цього закриває провадження у справі.

У зв*язку із наведеним вище суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_2 складу адміністративних корупційний правопорушень за ч.1 тс ч.2 ст. 172-7 КУпАП, а відтак провадження у справі підлягає закриттю на підставі ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ч.1 та ч.2 ст.172-7, 221, 247, 279-280, 283-285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, Законом України «Про запобігання корупції», суд -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч.1 та ч.2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення за порушення вимог ст. 28, ст. 35 ЗУ «Про запобігання корупції» - закрити на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, за відсутностю в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги до Шевченківського районного суду м. Києва протягом 10 днів дня винесення постанови.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційна скарга не була подана протягом 10 днів. У разі подання апеляційної скарги постанова, якщо вона не скасована, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя А.В.Трубніков