Заводський районний суд м. Запоріжжя
Справа № 332/870/18
Провадження №: 3/332/313/18
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 травня 2018 р. м. Запоріжжя

Суддя Заводського районного суду м.Запоріжжя Мєркулова Л.О., за участю секретаря Чебикіної Н.А., прокурора- Коби Т.В., особи, відносно якої складено протокол, ОСОБА_1, розглянувши матеріали адміністративної справи, що надійшла з Управління в Запорізькій області Департаменту ВБ Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2ївка Запорізької області, який має вищу освіту, працюючого на посаді старшого слідчого Слідчого відділення Заводського відділення поліції Дніпропетровського відділу поліції ГУНП в Запорізькій області, одруженого, не маючого на утриманні неповнолітніх дітей, зареєстрованого за адресою: с. Марївка Запорізької області,вул. Степна,11, фактично проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, раніше до адміністративної відповідальності не притягувався,

- за ч.2 ст.172-6 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Відносно ОСОБА_1 складено протокол № 3/2018 від 29.03.2018 року за ч.2 ст.172-6 КУпАП, згідно з яким він, обіймаючи посаду старшого слідчого Слідчого відділення Заводського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області, будучи відповідно до підпункту «з» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, в порушення вимог ч.2 ст.52 Закону повідомив про суттєві зміни у майновому стані з порушенням встановленого 10 денного строку, що виник у звязку із придбанням вказаного транспортного засобу, Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані, чим вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Так, будучи старшим слідчим Слідчого відділення Заводського ВП Дніпровського ВП ГУНП в Запорізькій області, будучи особою, яка зобовязана подавати декларацію відповідно до цього Закону, являючись субєктом відповідальності за адміністративні правопорушення, повязані з корупцією, відповідно до п.п. «з» п.1 ч.1 ст.3 Закону, порушив вимоги ч.2 ст.52 Закону, а саме, після придбання за договором купівлі-продажу транспортного засобу від 12.12.2017 року № 5691/17/000367, а саме: транспортний засіб марки «CHEVROLET» модель «AVEO» 2005 року випуску, вартістю 97 454,4 грн., розмір якого відповідно перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 01.01.2017 року (1600х50= 80 000 грн.), у ОСОБА_1, як субєкта декларування, починаючи 12.12.2017 року виник обовязок у десятиденний строк подати письмове повідомлення про суттєві зміни у майновому стані про придбання зазначеного майна, шляхом заповнення відповідної форми змін в особистому кабінеті користувача на офіційному сайті Національного агентства з питань запобігання корупції. Кінцевою датою подання такого повідомлення, без порушення вимог ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції» у даному випадку, є 22.12.2017 року.

Проте встановлено, що згідно публічної частини Єдиного державного реєстру осіб, уповноважених на виконання функцій держави та місцевого самоврядування, повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування ОСОБА_1 щодо придбання автомобіля марки «CHEVROLET» модель «AVEO» 2005 року випуску, вартістю 97 454,4 грн., вартість якого перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01.01.2017 року, подано 25.01.2018 року, що є порушенням вимог п.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», відповідальність за яке встановлено ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Прокурор у судовому засіданні просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-6 КУпАП та накласти на нього стягнення у вигляді штрафу в розмірі 120 неоподаткованих мінімумів доходів громадян в сумі 2040 грн., зокрема зазначив про доведеність факту придбання ОСОБА_1 12 грудня 2017 року автомобіля марки «CHEVROLET» модель «AVEO» 2005 року випуску, вартістю 97 454,4 грн і неповідомлення НАЗК про такі суттєві зміни у майновому стані в десятиденний строк.

ОСОБА_1 заперечував проти факту вчинення ним правопорушення та в обґрунтування своїх доводів суду пояснив, що дійсно 12.12.2017 року за договором купівлі-продажу ним був придбаний автомобіль марки «CHEVROLET» модель «AVEO» 2005 року випуску, вартістю 97 454,4 грн., який він оформив на своє імя. Він не при приховував цього факту. Він міг би оформити автомобіль на близьких родичів, але він не мав умислу приховувати цей факт.

Про такі суттєві зміни у майновому стані він повідомив НАЗК в електронному виді шляхом створення та відправлення електронного повідомлення до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважений на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Припустив, що відсутність в Реєстрі такого повідомлення може бути повязана із технічними проблемами під час заповнення повідомлення та технічним проблемами у функціонуванні Реєстру, а також, що його електрона пошта створена на російській мові, тому він міг не отримати повідомлення про відправлення декларації.

Вважає, що у його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, оскільки протокол відносно нього складений в довільній формі; дата виявлення правопорушення не відповідає дійсності, а недостовірність такої дати в протоколі є грубим порушенням закону, у тому числі ч.1 ст.256 КУпАП щодо інших відомостей, необхідних для вирішення справи; не спростовані його доводи про внесення відповідних повідомлень до Реєстру; відсутня субєктивна сторона правопорушення внаслідок відсутності умислу на скоєння вказаного правопорушення.

У судовому засіданні ОСОБА_1 просив закрити провадження у справі у звязку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вислухавши доводи прокурора, пояснення ОСОБА_1, суд приходить до наступних висновків.

Частиною 2 статті 172-6 КУпАП передбачена відповідальність за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Відповідно до ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Субєктом даного правопорушення є особи, які відповідно до ст.45 Закону України «Про запобігання корупції» уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Субєктивна сторона правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, визначається лише умисною формою вини, тобто коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

На підтвердження вчинення ОСОБА_1 даного правопорушення до протоколу надані такі докази: копії наказів № 24 о/с від 07.11.2015 р., № 409 о/с від 09.12.2016 року, присяга ОСОБА_1 від 12.04.2016 р., пояснення ОСОБА_2, Витяг з веб/порталу сторінки публічної частини інформаційно-телекомунікаційної системи «Єдиний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, відносно ОСОБА_1., інформація НАЗК № 93-05/9742/18 від 13.03.2018 року.

Як встановлено судом та вбачається з матеріалів справи, а саме із договору купівлі-продажу транспортного засобу від 12.12.2017 року, письмового пояснення свідка ОСОБА_2, ОСОБА_1 у власність було придбано автомобіль марки «CHEVROLET» модель «AVEO» 2005 року випуску, вартістю 97 454,4 грн.,

Даний факт ОСОБА_1, як особою, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення, не заперечується.

Відповідно до витягу з веб/порталу сторінки користувача «Єдиний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» ОСОБА_1, де відображена послідовність його дій по заповненню декларацій, інформація про повідомлення про суттєві зміни у майновому стані відсутня.

ОСОБА_1, на спростування доводів щодо неподання ним такої інформації зазначив, що ним було повідомлено НАЗК в електронному виді про зміни у майновому стані, а саме придбання ним автомобіля, шляхом створення та відправлення електронного повідомлення до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконанням функцій держави або місцевого самоврядування. Причини відсутності таких даних у Реєстрі йому невідомі, припустив нестабільну роботу ІТС Реєстр в той період.

Отже, твердження ОСОБА_1 не спростовуються цією інформацією, яка, окрім іншого, є неповною, не завірена належним чином, не містить підписів повноважних осіб, які б засвідчили вірність, зазначених в ній відомостей.

У той же час, заслуговують на увагу доводи ОСОБА_1І щодо неналежного функціонування Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Таким чином, самі по собі відомості щодо придбання 12.12.2017 року ОСОБА_1 у власність автомобіля не можуть свідчить про факт вчинення ним вказаного правопорушення без підтвердження сукупністю інших доказів

Окрім того, судом встановлено із запиту Запорізького управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України від 19.01.2018 р. № 137/42-07/01- 18 до УКЗ ГУНП в Запорізькій області, що відносно ОСОБА_1 було витребувано особову справу для вивчення 19.01.2018 року.

Із запиту Запорізького управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України від 05.02.2018 р. № 266/42-07/03-18 до регіонального сервісного центру МВС України в Запорізькій області встановлено, що відносно ОСОБА_1 здійснюється перевірка за фактом неповідомлення про суттєві зміни майнового стану особою уповноваженою на виконання функції держави.

Із запиту Запорізького управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України від 06.02.2018 р. № 271/42-07/03 -18 до НАЗК встановлено, що у зв*язку із здійсненням перевірки відносно ОСОБА_1 було витребувано інформацію стосовно послідовності дій ОСОБА_1 у Єдиному державному реєстрі декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Із пояснень ОСОБА_1 начальникові Запорізького управління ДВБ НП України (а.с.37) встановлено, що 25.01.2018 року у нього були відібрані пояснення.

Із інформації з НАЗК (а.с.31) встановлено, що інформація відносно ОСОБА_1 була отримана Запорізьким управлінням 16.03.2018 року.

Таким чином, суд прийшов до висновку, що перевірка відносно ОСОБА_1 була почата ще з 19.01.2018 року, тривала у лютому , а про протокол про адміністративне правопорушення було складено тільки 29.03.2018 р. Судом не встановлено підстав і прокурором не було наведено доводів з цього приводу, а саме: на якій правовій підставі була почата перевірка відносно ОСОБА_1 ще у січні 2018 року.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку, що ані обєктивна, ані субєктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.176-2 КУпАП, не підтверджується належними та допустимими доказами.

Крім цього, суд звертає увагу на те, що на час складання протоколу були допущені наступні порушення.

Так, порядок оформлення в органах Національної поліції України, у тому числі в їх структурних підрозділах, матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції встановлюється Інструкцією з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої Наказом МВС України від 06.11.2015 року №1376 та зареєстрованої в Міністерстві юстиції України 01.12.2015 року за №1496/27941 (надалі Інструкція).

Згідно з п.5 Інструкції протокол про адміністративне правопорушення (додаток 1) складається на спеціальному бланку, що виготовлений друкарським способом згідно з технічним описом бланка протоколу про адміністративне правопорушення (додаток 2), на якому проставлено відповідні серію та номер.

Відповідно до ст.3 Закону України «Про Національну поліцію», у своїй діяльності поліція керується Конституцією України, міжнародними договорами України, згода на обовязковість яких надана Верховною Радою України, цим та іншими законами України, актами Президента України та постановами Верховної Ради України, прийнятими відповідно до Конституції та законів України, актами Кабінету Міністрів України, а також виданими відповідно до них актами Міністерства внутрішніх справ України, іншими нормативно-правовими актами.

В порушення зазначених вимог та вимог Інструкції даний протокол складено в довільній формі, а не на спеціальному бланку виготовленому друкарським способом згідно з технічним описом.

При цьому жодних виключень для складання протоколів за ст.172-6 КУпАП ця Інструкція не містить.

Окрім того, даний протокол складений поза межами строків передбачених ст.38 КУпАП.

Виходячи з ч.3 ст.38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, повязаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями164-14,212-15,212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Пункт 7 ст.247 КУпАП містить імперативне правило, згідно із яким провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Відповідно до ст.ст.45,47 Закону України «Про запобігання корупції», упродовж семи днів після подання декларації субєкт декларування має право подати виправлену декларацію. Подані декларації включаються до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, що формується та ведеться Національним агентством. Національне агентство забезпечує відкритий цілодобовий доступ до Реєстру на офіційному веб-сайті.

Таким чином дана інформація є загальнодоступною.

. Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов'язаний повно, всебічно та об'єктивно з'ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку, та усунувши усі можливі сумніви, і в залежності від встановленого прийняти мотивоване законне рішення.

Разом з тим, приймаючи рішення у справі, суд має керуватися презумпцією невинуватості, закріпленою у ст. 62 Конституції України, відповідно до якої тягар доказування вини покладено на орган, який склав відповідний матеріал. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Щоб вважати, що відповідні дії мали ознаки відповідного адміністративного правопорушення, необхідно виходити, крім того, із вимог ст. 9 КУпАП.

Згідно з вказаною нормою, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з рішенням Конституційного Суду України від 06.10.2010 року (справа №1-27/2010 про корупційні правопорушення та введення в дію антикорупційних законів) суд звернув увагу, що у ратифікованих Україною конвенціях, які є частиною національного законодавства, корупційна діяльність безпосередньо пов'язується з корисливими діями (бездіяльністю) посадової особи при виконанні покладених на неї службових обов'язків.

Таким чином, при розгляді даної категорії справ обов'язково має встановлюватись умисний характер вчиненого. З суб'єктивної сторони дане правопорушення характеризується умисною формою вини, а саме прямим умислом, а також наявністю відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи чи інтересу третіх осіб, яким суб'єкт правопорушення мав керуватись при його вчиненні.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України, відповідно до статті 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обов'язковість якого надана Верховною Радою України. Ст. 17 Закону України № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини»передбачає застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права.

Відповідно до принципу «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п.43 рішення Європейського суду з прав людини ЄСПЛ у справі «Кобець проти України» від 14.02.2008 р., доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного правопорушення, крім іншого, необхідно враховувати наявність субєктивної сторони даного правопорушення.

Субєктивна сторона правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, визначається лише умисною формою вини, тобто коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

З врахуванням положень ст.1 Закону №1700-VII, сутність порушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобовязана задекларувати свої доходи, своєчасно подати декларацію та повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети. А тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести наявність в діях особи умислу на несвоєчасне подання такого повідомлення.

Посилання у протоколі уповноваженою особою УЗЕ на ст.11 КУпАП (вчинення адміністративного правопорушення з необережності) є невірним.

Згідно з ч.1 ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

В матеріалах адміністративної справи відсутні належні та допустимі докази, які б спростовували доводи ОСОБА_1 щодо внесення ним повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Крім того, відсутні відомості, що підтверджували б наявність в його діях умислу на порушення вимог фінансового контролю та корупційного інтересу на вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Суд також звертає увагу на те, що на момент розгляду справи судом сплив термін про для накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення.

Суд залишив без уваги заяву прокурора, в якій вона просить зупинити строки притягнення до адміністративної відповідальності відносно ОСОБА_1, але клопотання про поновлення цих строків прокурором не заявлялось.

Враховуючи вищенаведене, суд приходить до висновку про відсутність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1ст.247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись Законом України «Про запобігання корупції», ст.ст.245,247,251,252,268,283,284,294 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі відносно ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв'язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Запорізької області шляхом подачі через Заводський районний суд м. Запоріжжя апеляційної скарги протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя Л.О.Мєркулова