Провадження № 3/761/2831/2018
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 квітня 2018 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Голуб О.А., розглянувши матеріали, які надійшли від Ради адвокатів м. Києва, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, працюючого директором Департаменту моніторингу доходів та обліково-звітних систем державної фіскальної служби України, службова адреса: м. Київ, Львівська площа, 8,

за ч. 5 ст. 212-3 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення серії КВ № 00002 від 12.02.2018 року, складеного членом Ради адвокатів м. Києва Дідковською І.О., директор Департаменту моніторингу доходів та обліково-звітних систем Державної фіскальної служби України (, орган державної влади, створено на підставі Постанови Кабінету Міністрів України № 160 від 21.05.2014 року) ОСОБА_1 05.01.2018 року, перебуваючи на своєму робочому місці за адресою: м. Київ, Львівська площа, 8, неправомірно відмовив в наданні інформації у відповідь на адвокатський запит, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, за наступних обставин: 02.01.2018 року адвокат ОСОБА_3, реалізуючи професійне право адвоката, передбачене п. 1 ч. 1 ст. 20 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» («Під час здійснення адвокатської діяльності адвокат має право вчиняти будь-які дії, не заборонені законом, правилами адвокатської етики та договором про надання правової допомоги, необхідні для належного виконання договору про надання правової допомоги, зокрема: звертатися з адвокатськими запитами, у тому числі щодо отримання копій документів, до органів державної влади, органів місцевого самоврядування, їх посадових і службових осіб, підприємств, установ, організацій, громадських об'єднань, а також до фізичних осіб (за згодою таких фізичних осіб)»), склав адвокатський запит № ІМ/02/01/2 (вх. ДФС № 240/6 від 02.01.2018 року), що адресовано В.о. голові Державної фіскальної служби України Продану М.В. У запиті адвокат просив повідомити на його поштову адресу а/с 31, м. Київ, 04119 та додатково на електрону адресу ІНФОРМАЦІЯ_2: яка сума грошових коштів зі сплати спеціального мита, запровадженого рішенням Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі при Міністерстві економічного розвитку та торгівлі України від 26.05.2016 року № СП-356/2016/4411-05 «Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну гнучких пористих плит, блоків та листів з пінополіуретану незалежно від країни походження та експорту» (код УПТЗЕД НОМЕР_1), надійшла до Державного бюджету України за період з 01.06.2016 року по 01.01.2018 року; надати наведену вище інформацію в помісячному розрізі, тобто відомості про суми надходження вказаного мита в червні, липні, серпні, вересні, жовтні, листопаді, грудні минулого року, січні, лютому, березні, квітні, травні, червні, липні, серпні, вересні, жовтні, листопаді, грудні 2017 року окремо. Запит було отримано 02.01.2018 року в електронному вигляді з ЕЦП на адресу з подальшим направленням рекомендованим листом уповноваженій особі Державної фіскальної служби. Запит відповідає та оформлено відповідно до ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність». Запитом не витребовувались інформація та копії документів, які заборонено витребовувати на адвокатський запит, або не підлягають наданню на адвокатський запит відповідно до згаданого закону.

Адвокату ОСОБА_3 неправомірно відмовлено в наданні інформації та документів у відповідь на адвокатський запит від 02.01.2018 року «ІМ/02/01/2, що виразилось у неправомірній відмові у даванні інформації за запит. Відмова за вих. № 120/О/99-99-07-03-01-14 від 05.01.20185 року отримана адвокатом ОСОБА_3 10.01.2018 року.

Керівником ДВС України є виконуючий обов'язки Голови Державної фіскальної служби України Продан М.В., а ОСОБА_1 є директором Департаменту моніторингу доходів та обліково-звітних систем Державної фіскальної служби України.

Таким чином, директором Департаменту моніторингу доходів та обліково-звітних систем Державної фіскальної служби України ОСОБА_1 неправомірно відмовлено в наданні інформації у відповідь на адвокатський запит, тобто вчинене адміністративне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 212-3 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що адвокат ОСОБА_3 02.01.2018 року звернувся до ДФС із запитом № ІМ/02/01 (вх. ДФС № 240/6 від 02.01.2018 року) про надання інформації про суму грошових коштів, яка надійшла до Державного бюджету України у період з 01.06.2016 року до 01.01.2018 року (загалом та помісячно) зі сплати спеціального мита, запровадженого рішенням Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі від 26.05.2016 року № СП-356/2016/4411-05 «Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну гнучких пористих плит, блоків та листів з пінополіуретанів незалежно від країни походження та експорту» (УКТЗЕД).

Таким чином, адвокатський запит містив такі вимоги до інформації: надання зведених за визначений період часу (за 1,5 роки сумарно та помісячно) сум певного податку (спеціального мита), які фактично надійшли до Державного бюджету України (на бюджетний рахунок у Державному казначействі) та були сплачені під час митного оформлення імпорту конкретного товару (код УКТЗЕД ). Інших вимог даний адвокатський запит не містив.

Порядок перерахування до Державного бюджету митних та інших платежів, які вносяться до/або під час митного оформлення, затверджений наказом Мінфіну від 01.11.2017 року № 898 (далі - Порядок 898).

До 19.12.2017 року діяв Порядок розрахунково-касового обслуговування через органи Державного казначейства України митних та інших платежів, які вносяться до/або під час митного оформлення (далі - Порядок 25/44), затверджений спільним наказом Мінфіну та Держмитслужби від 24.01.2006 року № 25/44 (зі змінами), відповідно до якого визначено порядок надходження митних платежів до Державного бюджету.

Таким чином, інформація щодо сум митних платежів, які надійшли до Державного бюджету за певний період часу (мінімальний - один день) формується у наступному розрізі: митниця ДФС, яка стягнула платежі; назва та код митного платежу, відповідно до Класифікації доходів бюджету, затвердженої наказом Мінфіну від 14.01.2011 року № 11 (зі змінами); сума платежу номінована у гривні.

Спеціальному миту відповідає код бюджетної класифікації 15010800, який не містить поділу на його надходження від імпорту окремих товарів.

Листом ДФС від 05.01.2018 № 120/О/99-99-07-03-01-14 (копія додається) адвоката ОСОБА_3 було проінформовано про неможливість підготовки даних за критеріями, наведеними у запиті, оскільки податки, збори та інші податкові і митні платежі надходять до Державного бюджету України з розподілом за кодами Класифікації доходів бюджету, затвердженої наказом Мінфіну від 14.01.2011 № 11.

Для повного з'ясування всіх обставин додатково було поінформовано, що згідно з частиною 1 статті 69 Митного кодексу України, всі товари при їх декларуванні органам доходів і зборів підлягають класифікації за УКТЗЕД.

Код УКТЗЕД заноситься до графи 33 митної декларації (Порядок заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затверджений наказом Мінфіну від 30.05.2012 року № 651).

При підготовці платіжних доручень на щоденні суми, які підлягають перерахуванню до Державного бюджету, митницями ДФС використовується інформація про вид, суму та спосіб сплати митного платежу, які міститься в графі 47 митної декларації (Порядок заповнення митних декларацій на бланку єдиного адміністративного документа, затверджений наказом Мінфіну від 30.05.2012 року № 651). Інформація щодо коду товарів за УКТЗЕД при формуванні зазначень платіжних доручень не використовується.

Спеціальному миту відповідають коди 24 (для суб'єктів господарської діяльності), 124(для громадян) Класифікатору видів надходжень бюджету, що контролюються митними органами, затвердженого наказом Мінфіну від 20.09.2012 року № 1011(зі змінами). Ці коди також не містять поділу на його надходження від імпорту окремих товарів.

Формування інформації на підставі даних митних декларацій, не відповідала вимогам адвокатського запиту ОСОБА_3, оскільки такі дані відображають суму стягнутих з платників митних платежів, а не суми митних платежів, що надійшли до Державного бюджету.

Відповідно до Порядку 898, а раніше до Порядку 25/44, суми митних платежів надходять до Державного бюджету на наступний день від дати їх стягнення або протягом декількох днів, якщо день стягнення передував вихідним чи святковим дням. Таким чином суми платежів стягнених та тих, що надійшли до Державного бюджету за один і той самий період часу різняться, за рахунок різниці у моменті їх обліку. Враховуючи нерівномірність надходження товарів в Україну, така різниця між даними про стягнені та перераховані податки за один період часу може сягати значних величин, причому чим менші звітні періоди тим більша ймовірність наявності значних відмінностей між цими рядами даних.

Крім того, в Єдиній автоматизованій інформаційній системі ДФС «Митний блок» (далі - ЄАІС), відсутнє програмне забезпечення для формування знеособленої зведеної інформації щодо стягнутих за митними деклараціями платежів грошовими коштами, у розрізі видів платежів, коду товарної підкатегорії УКТЗЕД, за обраний період часу та помісячно. Не здійснюється збір такої інформації у вигляді звітності митниць ДФС.

Діючими програмно-інформаційними комплексами ЄАІС передбачено підготовку персоніфікованої інформації про поставки конкретних товарів, із сплатою спеціального мита, у розрізі окремих митних декларацій. Така інформація, відповідно до вимог частини 2 статті 11 Митного кодексу України, збирається, використовується та формується органами доходів і зборів, вноситься до інформаційних баз даних і використовується з урахуванням обмежень, передбачених для інформації з обмеженим доступом. Відповідно до положень частини 2 статті 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», така інформація не може бути предметом адвокатського запиту.

Таким чином, адвокатський запит ОСОБА_3 від 02.01.2018 року № ІМ/02/01/2 виконаний ДФС у повній відповідності до вимог статті 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», а саме у визначений п'ятиденний термін, зміст відповіді містив повну та достовірну інформацію за суттю запиту.

Суд, вислухавши пояснення ОСОБА_1, вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, прийшов до наступного висновку.

Так, за правилами ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Як убачається з протоколу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1, останнім відмовлено у наданні інформації на адвокатський запит ОСОБА_3 про надання інформації щодо грошових коштів зі сплати спеціального мита, запровадженого рішенням Міжвідомчої комісії з міжнародної торгівлі при Міністерстві економічного розвитку та торгівлі України від 26.05.2016 року № СП-356/2016/4411-05 «Про застосування спеціальних заходів щодо імпорту в Україну гнучких пористих плит, блоків та листів з пінополіуретану незалежно від країни походження та експорту» (код УПТЗЕД ), яка надійшла до Державного бюджету України за період з 01.06.2016 року по 01.01.2018 року та надання даної інформації в помісячному розрізі, тобто відомості про суми надходження вказаного мита в червні, липні, серпні, вересні, жовтні, листопаді, грудні минулого року, січні, лютому, березні, квітні, травні, червні, липні, серпні, вересні, жовтні, листопаді, грудні 2017 року окремо.

На вказаний адвокатський запит адвокату ОСОБА_3 05.01.2018 року за вих. № 120/О/99-99-07-03-01-14 за підписом директора Департаменту моніторингу доходів та обліково-звітних систем ОСОБА_1 було надано відповідь про те, що сплата податків і зборів здійснюється на відповідні бюджетні рахунки, відкриті в органах Державної казначейської служби України за кодами класифікації доходів бюджету, затверджених наказом Міністерства фінансів України від 14.01.2011 року № 11 «про бюджетну класифікацію», а окремого коду класифікації доходів бюджету для митних платежів у розрізі товарних під категорій з УКТЗЕД зазначеним наказом не передбачено. В ДФФС не передбачено ведення звітності щодо сплати митних платежів в розрізі товарних під категорій згідно з УКТЗЕД. Згідно з п. 3 ст. 448 Митного кодексу України забороняється вимагати від органів доходів та зборів статистичну інформацію, не передбачену державної статистичної звітністю, цим Кодексом та іншими законами України.

Так, відповідно до ч. 1 Розділу ІІ «Відкриття депозитних рахунків для зарахування авансових платежів (передоплати) в органах Державної казначейської служби України» Порядку перерахування до державного бюджету митних та інших платежів, які вносяться до/або під час митного оформлення, затверджений Наказом міністерства фінансів № 898 від 01.11.2017 року - для зарахування авансових платежів (передоплати), що вносяться підприємствами до/або під час митного оформлення, на балансі Державної казначейської служби України на ім'я Державної фіскальної служби України у встановленому порядку відкривається депозитний рахунок за балансовим рахунком 3734 відповідно до плану рахунків бухгалтерського обліку виконання державного та місцевих бюджетів, затвердженого центральним органом виконавчої влади, який реалізує державну політику у сферах казначейського обслуговування бюджетних коштів, бухгалтерського обліку виконання бюджетів (далі - депозитний рахунок 3734). Для зарахування авансових платежів (передоплати), що вносяться громадянами до/або під час митного оформлення, а також для зарахування інших платежів у національній валюті, які сплачуються не з сум авансових платежів (передоплати), на балансі Головного управління Державної казначейської служби України у м. Києві (далі - Головне управління Казначейства у м. Києві) на ім'я митниць ДФС у встановленому порядку відкриваються (діють) депозитні рахунки 3734.

Відповідно до Розділу ІІІ «Здійснення розрахунків з державним бюджетом за митними та іншими платежами та повернення платникам коштів, що внесені на депозитні рахунки 3734» Порядку перерахування до державного бюджету митних та інших платежів, які вносяться до/або під час митного оформлення, затверджений Наказом міністерства фінансів № 898 від 01.11.2017 року: ч. 1) Сплата підприємствами коштів у національній валюті, призначених для забезпечення справляння митних та інших платежів, а також внесення грошової застави здійснюються у вигляді авансових платежів (передоплати) до/або під час митного оформлення з рахунків, відкритих ними в банках, а також готівкою через банки на депозитний рахунок 3734, відкритий у Казначействі на ім'я ДФС; ч. 13) кошти, що підлягають зарахуванню до державного бюджету як митні та інші платежі, не пізніше наступного робочого дня після дати завершення митного оформлення товарів перераховуються ДФС та митницями з депозитних рахунків 3734 та банківських рахунків 2603 у розрізі митниць та кодів класифікації доходів бюджету. Казначейство здійснює операції із зарахування митних та інших платежів до державного бюджету на підставі реєстрів ДФС, надісланих в електронному вигляді, протягом операційного дня у день отримання таких реєстрів. Головне управління Казначейства у м. Києві здійснює операції із зарахування митних та інших платежів до державного бюджету на підставі платіжних доручень митниць ДФС, надісланих в електронному вигляді, протягом операційного дня у день отримання таких платіжних доручень.

Крім того, п. 3.5 Порядку розрахунково-касового обслуговування через органи Державного казначейства України митних та інших платежів, які вносяться до/або під час митного оформлення, затвердженого наказом Міністерства фінансів Державної митної служби від 21.01.2006 року № 25/44 передбачено, що кошти, що підлягають зарахуванню до Державного бюджету України, не пізніше наступного робочого дня після дати завершення митного оформлення товарів перераховуються митними органами з депозитних рахунків 3734, відкритих в ГУДК України у місті Києві, на рахунки з обліку доходів, відкриті в головних управліннях Державного казначейства України, у розрізі митних органів і кодів бюджетної класифікації доходів бюджету.

З наведенного слідує, що запитувалась інформація щодо надання зведених за визначений період часу сум певного податку, які фактично надходять до Державного бюджету України та яка не міститься у Департаменті моніторингу доходів та обліково-звітних систем.

При цьому, дана інформація була доведена до відома запитувача - адвоката ОСОБА_3 відповіддю на запит.

Таким чином, на переконання суду, на адвокатський запит адвоката ОСОБА_3 надано відповідь, зміст якої не дає підстав вважати про неправомірну відмову в наданні інформації.

А тому, суб'єктивна оцінка відповіді адвокатом ОСОБА_3 не може бути підставою для притягнення директора Департаменту моніторингу доходів та обліково-звітних систем Державної фіскальної служби України ОСОБА_1

Так само, факт не отримання адвокатом ОСОБА_3 запитуваної ним інформації у зв'язку з тим, що в розпорядженні адресата відсутня така інформація, не може свідчити про наявність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, так як таку інформацію не надано з об'єктивних причин, а не з причин порушення права адвоката на інформацію.

Тобто, матеріалами справи про адміністративне правопорушення не доведено, що ОСОБА_1 вчинено адміністративне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 212-3 КУпАП.

Статтею 7 КУпАП визначено, що провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Стаття 280 КУпАП встановлює обов'язки органу (посадової особи) при розгляді справи про адміністративне правопорушення з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Конституційний Суд України у пункті 4.2 Рішення № 23-рп/2010 (справа за конституційним зверненням громадянина ОСОБА_5 щодо офіційного тлумачення положень частини першої статті 141 Кодексу України про адміністративні правопорушення) наголосив, що статтями 245, 247, 249, 252, 280 КУпАП закріплено низку гарантій забезпечення прав суб'єктів, які притягаються до адміністративної відповідальності. У сукупності з конституційними нормами ці гарантії створюють систему процесуальних механізмів захисту вказаних осіб. Положення зазначених статей визначають систему процесуальних механізмів, які в сукупності з наведеними конституційними нормами унеможливлюють притягнення до адміністративної відповідальності особи, яка не вчиняла правопорушення.

Згідно з правилами ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови.

Відповідно до положень ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

У відповідності до ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставини, відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

З огляду на наведене, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад інкримінованого йому адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, у зв'язку з чим, провадження щодо нього на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП підлягає закриттю.

Керуючись ст. ст. 7, 22; ч. 5 ст. 212-3, ст. ст. 245, 247, 251, 252, 251, 255, 280, 283-285 КУпАП, суд,

П О С Т А Н О В И В:

провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 5 ст. 212-3 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва шляхом подачі апеляційної скарги або внесення подання прокурора до Шевченківського районного суду м. Києва протягом 10 днів дня винесення постанови.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, внесення подання прокурора, якщо апеляційну скаргу, подання прокурора не було подано протягом 10 днів. У разі подання апеляційної скарги, внесення подання прокурора, постанова, якщо вона не скасована, набирає законної сили після розгляду справи Апеляційним судом.

Суддя