Справа № 308/7228/18
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26.07.2018 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Світлик О.М., за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, її захисника ОСОБА_2, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянки України, що проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, за ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

З протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП № 654172 від 27.02.2018 року, складеного щодо ОСОБА_1, вбачається, що виникла сварка з ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_3, де ображали нецензурною лайкою.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні правопорушення не визнала.

Захисник ОСОБА_2 у судовому засіданні просив закрити провадження у справі у звязку з відсутністю у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, зауваживши, що після неодноразового повернення даної справи до органу Національної поліції для належного оформлення, справу повернуто до суду для розгляду без усунення недоліків, зазначених у відповідних постановах судді.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та її захисника, дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного висновку.

Стаття 245 КУпАП регламентує, що завданням судді при розгляді справ про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до положень ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 9 КУпАП визначено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Аналіз вказаної норми дає підстави стверджувати, що склад адміністративного правопорушення це передбачена нормами права сукупність обєктивних і субєктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише при наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, обовязковими елементами якого є: обєкт, обєктивна сторона, субєкт, субєктивна сторона (вина). Відсутність хоча б одного із вказаних елементів виключає склад правопорушення взагалі, а порушена справа підлягає закриттю.

Як встановлено суддею, зібрані у даній справі матеріали не відповідають вимогам ст. 256 КУпАП.

Зокрема, при складанні протоколу про адміністративне правопорушення серія ГП № 654172 від 27.02.2018 року не дотримано наступних вимог: у графі «посада, найменування органу поліції, звання, прізвище, імя, по батькові особи, яка склала протокол» - прізвище, імя, по батькові посадової особи, яка склала протокол (повністю, без скорочень), однак, у даному випадку інспектором поліції не зазначено повністю свого імені та по батькові, а вказано тільки ініціали; у графі «дата та місце народження» - не вказано місця народження особи; у графі «номер телефону» - не вказано жодних відомостей, у випадку, якщо таких немає, про це також має бути зазначено; у графі «місце роботи (місцезнаходження)» - не вказано жодних відомостей, у випадку, якщо таких немає, про це також має бути зазначено; у графі «потерпілий (і)» - не вказано жодних відомостей, у випадку, якщо таких немає, про це також має бути зазначено. Крім того, фабула адміністративного правопорушення не відповідає диспозиції ст. 173 КУпАП, яка визначає склад адміністративного правопорушення, яке полягає у дрібному хуліганстві, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. У протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено дату, час та місце вчинення правопорушення. Відповідно до п. 7 Розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом Міністерства внутрішніх справ від 06.11.2015 року № 1376, не допускаються закреслення чи виправлення відомостей, що заносяться до протоколу про адміністративне правопорушення, а також унесення додаткових записів після того, як протокол про адміністративне правопорушення підписано особою, стосовно якої його складено.

З наведених підстав постановами судді Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області від 02 квітня та 11 травня 2018 року дану справу відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП було повернуто до Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області для належного оформлення.

Разом з тим, без повного усунення недоліків, зазначених в постановах судді від 02 квітня та 11 травня 2018 року дану справу повторно скеровано до суду для розгляду по суті, що слід оцінювати як неможливість її належного оформлення з боку працівників Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області.

Виходячи зі змісту ст. ст. 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності. Протокол про адміністративне правопорушення як підстава для притягнення особи до відповідальності та одних із засобів доказування у будь-якому разі повинен відповідати вимогам ст. 256 КУпАП.

Згідно з диспозицією ст. 173 КУпАП адміністративна відповідальність передбачена за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обєктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Обєктивна сторона вказаного правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

При цьому, обовязковою ознакою обєктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під'їзди, а також підземні переходи, стадіони (ст. 1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров'я населення» від 22.09.2005 року № 2899-IV).

Субєктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом субєктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Однак, у протоколі про адміністративне правопорушення серії ГП № 654172 від 27.02.2018 року не розкрито обєктивну сторону, не вказані правильні відомості про суть адміністративного правопорушення у зіставленні з наявними ознаками правопорушення, передбаченого у диспозиції ст. 173 КУпАП, а також не зазначено в чому саме полягає порушення вимог закону, як це передбачено у диспозиції вказаної статті.

Відтак, протокол про адміністративне правопорушення серії ГП № 654172 від 27.02.2018 року не може бути покладений в основу доведеності вини ОСОБА_1 у вчиненні інкримінованого їй адміністративного правопорушення.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення згідно зі ст. 251 КУпАП є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами. Обовязок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

На підтвердження вини ОСОБА_1 до протоколу долучені копії протоколу прийняття від ОСОБА_3 заяви про вчинене кримінальне правопорушення від 14.02.2018 року та письмових пояснень ОСОБА_3 від 14.02.2018 року.

Інших належних та допустимих доказів, які б могли спростувати твердження ОСОБА_1 та її захисника, до матеріалів справи не додано.

Таким чином, у матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Статтею 62 Конституції України регламентовано, що ніхто не зобовязаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. За змістом цієї норми на особу не може бути покладений і обовязок доводити свою невинуватість в учиненні адміністративного правопорушення.

Постановою Пленуму Верховного Суду України № 14 від 23.12.2005 року «Про практику застосування судами України законодавства про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті» звернено увагу судів на неприпустимість спрощеного підходу до судового розгляду справ про адміністративні правопорушення на транспорті та ігнорування прав осіб, яких притягають до відповідальності.

За змістом наведених вище вимог закону висновки судді щодо оцінки доказів мають вказуватись у точних і категоричних судженнях, які виключали б сумніви з приводу достовірності доказів на обґрунтування висновку про винуватість особи.

Враховуючи викладене та беручи до уваги ту обставину, що в матеріалах справи відсутні достовірні дані та не міститься достатніх доказів про те, що ОСОБА_1 винна у вчиненні адміністративного правопорушення, вважаю, що у даній справі виникає сумнів у її винуватості, а тому провадження в справі слід закрити у звязку з відсутністю у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у звязку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 173, 247 п. 1, 283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити на підставі ч. 1 ст. 247 КУпАП у звязку з відсутністю в її діях складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Постанова про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_4