Провадження №3/712/3643/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 жовтня 2018 року, суддя Соснівського районного суду м.Черкаси Кончина О.І., за участю прокурора Лисика М.А., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, прож. ІНФОРМАЦІЯ_2, працююча Черкаська митниця ДФС, головний державний інспектор юридичного сектору, ІПН: НОМЕР_1, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

19.09.2018 до Соснівського районного суду м. Черкаси надійшла адміністративна справа відносно ОСОБА_1 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172 -6 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 інспектор податкової та митної справи ІІ рангу, перебуваючи на посаді головного державного інспектора юридичного сектору Черкаської митниці ДФС, будучи згідно підпунктів «в», «е» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року №1700-УІІ (далі по тексту - Закону), субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, згідно відомостей з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, 01.08.2017 набула права власності на обєкт нерухомості, а саме квартиру загальною площею 87,2 кв.м., вартість якої становить на дату набуття 348 800 грн., що перевищує 50 прожиткових мінімумів на одну працездатну особу, встановлених на 1 січня 2018 року, а тому в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону №1700-VII не своєчасно повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані.

На підтвердження факту вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, передбаченого частиною 2 статті 172-6 Кодексу України оперуповноваженим Управління захисту економіки в Черкаській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України старшим капітаном поліції ОСОБА_2 зазначені наступні обставини.

Так, відповідно до Наказу № 27-о від 06.11.2014 «Про призначення», ОСОБА_1 до цього часу перебуває на посаді головного державного інспектора юридичного сектору Черкаської митниці ДФС.

Посада, на якій перебуває ОСОБА_1, відноситься до категорій посад державної служби - категорія «В».

ОСОБА_1 присвоєно спеціальне звання «інспектор податкової та митної справи II рангу» відповідно до наказу Черкаської митниці ДФС від 13.12.2013 №257-о.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про державну службу», державний службовець зобовязаний додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції.

Пунктом 5 ч. 2 ст. 32 Закону України «Про державну службу», передбачено, що на державних службовців поширюються обмеження, передбачені Законом України «Про запобігання корупції».

Отже, державний службовець є субєктом вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, та на нього розповсюджуються обмеження, передбаченні ст. 52 Закону.

Окрім того, ОСОБА_1, була письмово попереджена з вимогами, обмеженнями, спрямованими на запобігання корупції та повязаними з корупцією правопорушеннями, дотримання вимог фінансового контролю, що підтвердила особистим підписом.

У разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб - сайті Національного агентства.

Рішенням Національного агентства від 10.06.2016 року № 3 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 961/29091) затверджено Форму повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування та правила заповнення форми повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування. Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подається ним особисто шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб- сайті Національного агентства через власний персональний електронний кабінет субєкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування . Паперова копія повідомлення не надсилається (не подається). Зазначена у повідомленні інформація включається до Реєстру та оприлюднюється у публічній частині Реєстру на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Пунктом 6 розділу 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № 3 (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за №959/29089), субєкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другою статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з пунктом 2 розділу 2 зазначеного порядку повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подається через електронну мережу Інтернет з використання програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті субєкта декларування після реєстрації в Реєстрі.

Відповідно до пункту 1 Правил заповнення форми повідомлення під суттєвою зміною в майновому стані субєкта декларування розуміється отримання ним одноразового доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня року, у якому подається повідомлення. Для кожного випадку отримання доходу або придбання майна подається окреме повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування.

Із протоколу вбачається, що ОСОБА_1 згідно договору купівлі-продажу № 4347 від 01.08.2017, 01.08.2017 о 11 год. 59 хв. набула права власності, відповідно до відомостей про час та дату реєстрації такої з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно, на квартиру загальною площею 87,2 кв.м., вартість якої становить 348 800 грн. Квартира знаходиться за адресою: АДРЕСА_1.

За таких умов, вважають, що у субєкта декларування ОСОБА_1 виник обовязок відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону, у десятиденний строк після внесення запису про реєстрацію права власності 27.03.2018, а саме упродовж періоду часу з 01.08.2017 по 23:59 год. 10.08.2017 письмово повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет, адже Законом передбачений термін у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна.

Таким чином прийшли до висновку, що згідно з відомостями, які вказані у публічній частині інформаційно - телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» ОСОБА_1 не своєчасно повідомила НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, а саме 11.08.2017 о 21:55 год.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні вказаного вище адміністративного правопорушення не визнала повністю, заперечувала проти складеного відносно неї протоколу про адміністративне правопорушення, суду пояснила, що не мала умислу на приховування інформації стосовно змін в її майновому стані, так як належним чином задекларувала квартиру та письмово повідомила НАЗК про суттєві зміни у власному майновому стані, а саме про факт набуття у власність 01.08.2017 квартири шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб сайті Реєстру і подала електронне повідомлення до Реєстру на веб сайті НАЗК через власний персональний електронний кабінет у 10 денний строк з моменту придбання майна та при обчисленні термінів керувалася вимогами ч. 1 ст. 253 ЦПК України.

Прокурор в судовому засіданні підтримав протокол про адміністративне правопорушення, суду пояснив, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, передбаченого частиною 2 статті 172-6 Кодексу України .

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, вивчивши матеріали справ про адміністративні правопорушення, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати, зокрема: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суд зазначає, що відповідно до ч. 2 ст. 172-6 КУпАП відповідальність настає у разі неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Згідно з ч. 2 ст. 52 Закону України "Про запобігання корупції", у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Таким чином, КпАП України передбачає лише дві форми вини: умисел або необережність.

Згідно з ст. 10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити (ч. 1 ст. 11 КУпАП).

Згідно з вказаною нормою, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисно або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Суб'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, визначається лише умисною формою вини, тобто коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

При цьому діяння, передбачені ст. 172-6 КУпАП, є діяннями з формальним складом, які можуть бути вчинені тільки умисно.

Вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного правопорушення, крім іншого, необхідно враховувати наявність суб'єктивної сторони даного правопорушення.

З врахуванням положень ст. 1 Закону N 1700-VII, сутність порушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобов'язана задекларувати свої доходи, своєчасно подати декларацію та повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети. А тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести наявність в діях особи умислу на несвоєчасне подання такого повідомлення.

Згідно з ч. 3 ст. 334 ЦК України право власності на майно за договором, який підлягає нотаріальному посвідченню, виникає у набувача з моменту такого посвідчення або з моменту набрання законної сили рішенням суду про визнання договору, не посвідченого нотаріально, дійсним.

Таким чином «момент набуття права власності, повязаний з часом виникнення такого права у субєктів декларування , а саме з моментом такого посвідчення, а не з іншим часом.

Конвенція про захист прав людини та основоположних свобод, а також практика Європейського суду з прав людини є джерелами права в Україні відповідно до положень Конституції України та Закону України «Про виконання рішень і застосування практики Європейського суду з прав людини».

При цьому ст. 6 Конвенції гарантує кожному «право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Слід зазначити, що починаючи зі справ «Енгель та інші проти Нідерландів»(«Engel and Others v. the. Netherlands», 08.06.1976, no. 5100/71, 5101/71, 5102/71, 5354/72, 5370/72), «Озтюрк проти Німеччини» («Ozturk v. Germany», 21.02.1984, no. 8544/79), «Лутц проти Німеччини» («Lutz v. Germany», 25.08.1987, no. 9912/82) ЄСПЛ тлумачить поняття «кримінальний» автономно, тобто незалежно від національної термінології, включаючи сюди адміністративні, дисциплінарні, митні проступки тощо.

Одже відповідно до усталеної практики ЄСПЛ при розгляді справ про адміністративні правопорушення національні органи влади мають дотримуватися гарантій, притаманних кримінальному провадженню.

Згідно із ч. 1, 3 ст. 115 КПК України строки, встановлені цим Кодексом, обчислюються годинами, днями і місяцями. При обчисленні строку днями строк закінчується о двадцять четвертій годині останнього дня строку.

Враховуючи положення ч. 5 ст.115 КПК України при обчисленні строків днями та місяцями не береться до уваги той день, від якого починається строк, за винятком строків тримання під вартою, проведення стаціонарної психіатричної експертизи, до яких зараховується неробочий час та які обчислюються з моменту фактичного затримання, взяття під варту чи поміщення до відповідного медичного закладу.

Відповідно, день про повідомлення про суттєві зміни у майновому стані до 10 днів, протягом якого слід подати повідомлення про суттєві зміни майнового стану, не включається, а відлік строку для подання такого повідомлення необхідно розпочинати з дня, наступного за днем набуття у власність квартири.

Оскільки згідно з ч. 2 ст. 52 ЗУ "Про запобігання корупції" строком подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування обчислюється днями, зокрема «у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна», суд приходить до висновку, що у відповідності до ч 5 ст. 115 КПК України ОСОБА_1 подала повідомлення про суттєві зміни у майновому стані у десятиденний строк з моменту придбання майна, 11.08.2017 о 21:55 год, а одже не порушила строк подачі повідомлення. Крім того факт набуття права власності на вищевказану квартиру нею було відображено при поданні щорічної декларації за 2017 рік.

При винесені постанови в справі суддя оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та обєктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Аналізуючи зібрані у справі докази у їх сукупності суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 умислу на вчинення вказаного адміністративного правопорушення, а також порушення строків подачі повідомлення про суттєві зміни в майновому стані.

Не здобуто таких доказів і під час судового розгляду зазначеної справи.

Вказане порушення було виявлено уповноваженими особами лише після того, як 11.08.2017 ОСОБА_1 самостійно подала до НАЗК повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Відповідно до ч. 3ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно з ч. 1ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Слід також зауважити, що рішенням ЄСПЛ від 14 жовтня 2010 року у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обовязків осіб, національні органи зобовязані застосовувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Враховуючи викладене, суд вважає, що, в матеріалах адміністративної справи відсутні докази, які б підтверджували наявність в діях ОСОБА_1 умислу на порушення вимог фінансового контролю та порушення строків, щодо повідомлення про суттєві зміни у власному майновому стані. Крім цього, відсутні відомості про наявність в діях особи корупційного інтересу на вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1ст. 247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, в діях ОСОБА_1 відсутня суб'єктивна сторона, а відповідно і склад адміністративного правопорушення за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, а тому провадження по справі підлягає обов'язковому закриттю, у зв'язку з відсутністю в діях особи складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 7, п.1 ч.1 ст. 247 , ст.250 п.1 ч.1 ст. 284, ст.287, ч.2 ст.294 КУпАП, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по адміністративні справі відносно ОСОБА_1 закрити, з підстав відсутності складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Постанова може бути оскаржена, на підставі ст.294 КУпАП особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови в апеляційний суд Черкаської області.

Суддя Соснівського

районного суду міста ОСОБА_3Кончина