Справа № 359/5647/18
Номер провадження № 3/359/2123/2018

Бориспільський міськрайонний суд Київської області
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
10 серпня 2018 року м. Бориспіль
03.07.2018 р. о 16 год. 55 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу "Приліт" терміналу "D" ДП МА "Бориспіль" громадянин ОСОБА_5 ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed), який прилетів до України з Республіки Ірак, м. Багдад, літаком авіакомпанії "МАУ", та своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - "зелений коридор", тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України та засвідчив про факти, що мають юридичне значення.
Після перетину пасажиром "білої лінії", яка позначає закінчення зони спрощеного митного контролю "зелений коридор" митниці, на підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України, пасажиру було задано запитання щодо наявності в нього готівкових коштів, на що він відповів, що має при собі близько 20 000 доларів США. Після цього пасажира було запрошено до службового приміщення митниці залу "Приліт" терміналу "D" ДП МА "Бориспіль", де ним була видана готівку в розмірі 20 000 доларів США, які знаходились поясній сумочці, одягненій на пасажирі. Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянина ОСОБА_5 ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed) зазначена готівка належить йому особисто.
Пасажир обрав проходження митного контролю "зеленим коридором", де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує 10 000 євро (чи еквівалент цієї суми в іншій валюті).
З виявленої суми громадянину ОСОБА_5 ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed) було пропущено 11 600 доларів США (еквівалент 9 967 євро, згідно курсу НБУ станом на 03.07.2018 р.). За протоколом про порушення митних правил вилучено 8 400 доларів США.
На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину ним "білої лінії" до інспекторів митниці не звертався з приводу декларування даної валюти.
Таким чином, своїми діями громадянин ОСОБА_5 ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed) під час проходження митного контролю в залі "Приліт" терміналу "D" ДП МА "Бориспіль" порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.
Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянином ОСОБА_5 ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed), який формою проходження митного контролю обрав проходження через "зелений коридор", готівки в обсязі, що підлягає обовязковому письмовому декларуванню у повному обсязі, відповідно до Постанови Правління НБУ № 148 від 27.05.2008 р., та мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.
В якості забезпечення штрафу працівниками митниці у правопорушника було вилучено 1 700 грн. 00 коп.
- долари США, згідно з курсом НБУ станом на 03.07.2018 р. за 100 доларів США 2623-2692 грн., кількістю 8 400 доларів США, вартістю 220 354 грн. 61 коп.
Підстав для відкладення розгляду справи, направлення матеріалів для додаткової перевірки, закриття провадження в справі, - не встановлено.
У судовому засіданні особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed) через перекладача пояснив, що він 03.07.2018 р. прилетів на територію України з Республіки Ірак, м. Багдад, до своєю дружини ОСОБА_7, яка постійно проживає в України, та при собі грошові кошти в розмірі 20 000 доларів США. Дані грошові кошти належать йому особисто та є його заробітною платою, яку він отримував працюючи в Іраку приватним підприємцем. Перед відльотом до України він їх зняв у банку, оскільки в Україні він не має банківського рахунку, то не мав змоги здійснити з Іраку безготівковий переказ в Україну. Дані грошові кошти він віз на територію України лише з єдиною метою, а саме для придбання житла, де він буде проживати разом зі своєю дружиною, знаходження роботи та подальшого оформлення дозволу на право постійного проживання в Україні. Таким чином, ці грошові кошти є надзвичайно значною, важливою та життєво необхідною для нього сумою. Також додав, що таку суму грошових коштів він перевозив вперше. З митними правилами України він незнайомий, а тому не знав, що наявну в нього суму готівки необхідно декларувати. Крім того, оскільки така валюта як євро в Іраку не ходить, то він навіть не знав курсу долара США по відношенню до євро, а тому і не міг порахувати, що 20 000 доларів США це більше за 10 000 євро. Правопорушник вину у вчинену порушенні митних правил визнав вину у повному обсязі та щиро розкаявся. Дане правопорушення він вчинив з необережності, у звязку з тим, не знав митних правил України. Враховуючи все вищевикладене, правопорушник просив суд застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу, а вилучені у нього кошти повернути, оскільки для нього це надзвичайно важлива та значна сума коштів, яка необхідна йому для придбання житла на території України, де він планує в подальшому постійно проживати. Саме для цього він і привіз ці кошти на територію України. Конфіскація цих грошових коштів поставить під загрозу подальше його життя та його родини..
Представник особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, адвокат ОСОБА_3 підтримав пояснення надані ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed), та зазначив, що останній ввозив на територію України свої власні кошти, які мають легальне походження, оскільки являються його заробітною платою. Дані кошти він привіз з метою придбання на території України особисто житла, де він планує постійно проживати разом зі своєю дружиною. Будь-якого наміру порушувати митні правила України ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed) не мав, і як би знав митне законодавство України, то обовязково б задекларував, наявну в нього суму коштів. При цьому, представник особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_3 просив суд у даному випадку, врахувати практику Європейського суду з прав людини, оскільки за таких обставин, конфіскація вилучених коштів, які є приватною власністю особи, буде втручанням в право громадянина ОСОБА_5 ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed) на повагу власності, що призведе до порушення вимог ст. 1 Протоколу № 1 до ратифікованої Україною 17 липня 1997 р. Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також є неспіврозмірним, оскільки покладе на нього "індивідуальний надмірний тягар". Враховуючи все вищевикладене, та те, що громадянин ОСОБА_5 ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed) вчинив дане правопорушення з необережності, кошти, які знаходилися у нього не мали ознак приховування, мають легальне походження, оскільки офіційно ним зароблені та зняті із рахунку, та те, що він раніше до кримінальної та адміністративної відповідальності не притягався, призначення валюти, а також практику Європейського суду з прав людини, представник особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, адвокат ОСОБА_3 просив суд призначити громадянину ОСОБА_5 ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed) адміністративне стягнення у вигляді штрафу, а вилучену в нього валюту, - повернути, оскільки дані грошові кошти являються для нього надзвичайно значною та важливою сумою, та необхідні йому для забезпечення свого подальшого проживання на території України шляхом придбання житла.
Представник митниці ОСОБА_1 протокол підтримав, та зазначив, що громадянин ОСОБА_5 ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed) скоїв порушення митних правил, яке передбачене ст. 471 МК України, у звязку з чим просив застосувати до правопорушника адміністративне стягнення у виді штрафу з конфіскацією вилученої валюти.
Суддя, заслухавши думку представника митниці та особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, та його представника, а також дослідивши матеріали справи, приходить до висновку, що в діях громадянина ОСОБА_5 ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed) вбачаються ознаки правопорушення, передбаченого ст. 471 Митного кодексу України.
В судовому засіданні встановлено, що громадянин ОСОБА_5 ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed), який прилетів до України з Республіки Ірак, м. Багдад, літаком авіакомпанії "МАУ", самостійно обрав вид митного оформлення зону спрощеного митного оформлення "зелений коридор", а тому відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо вивезення за межі митної території України.
Відповідно до п. 3 розділу 2 Інструкції про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженої постановою Правління НБУ від 27.05.2008 року № 148, фізична особа - нерезидент має право ввозити в Україну готівку в сумі, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро за умови письмового декларування митному органу в повному обсязі.
Диспозицією ст. 471 МК України встановлено, що правопорушенням є порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через "зелений коридор", товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.
Відповідальність за порушення митних правил настає для громадянина, який обрав проходження митного контролю "зеленим" коридором, - з моменту перетину останнім "білої лінії", що позначає закінчення "зеленого" коридору.
Як вбачається з протоколу про порушення митних правил громадянин ОСОБА_5 ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed) перетнув "білу лінію", що позначає закінчення зони спрощеного митного оформлення "зелений коридор", таким чином перемістив через митний кордон України валюту, яка обмежена законодавством України, а саме в розмірі що перевищує 10 000 євро.
У відповідності з положеннями ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.
Згідно ст. 9 Конституції України, а також ст. 17 Закону України "Про міжнародні договори" від 22.12.1993 року, міжнародні договори, згода на обов'язковість яких дана Верховною Радою України, є часткою національного законодавства України. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно-правові норми мають пріоритетне значення.
17 липня 1997 року Україна ратифікувала Європейську Конвенцію "Про захист прав людини і основоположних свобод", а також Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, які є невід'ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов'язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.
Правопорушення, яке вчинив громадянин ОСОБА_5 ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed) полягало у переміщенні через митний кордон не задекларованих митному органу коштів в сумі 8 400 доларів США, що підлягають обов'язковому декларуванню.
Слід зауважити, що діючим законодавством України ввезення готівкової іноземної валюти в Україну, в принципі не обмежена, обмежена лише сума (10 000 євро), яка може бути ввезена без письмового декларування.
Об'єктивна сторона правопорушення, яке вчинив громадянин ОСОБА_5 ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed) полягає в недекларуванні іноземної валюти при проходженні митного контролю в "зеленому коридорі", тобто в зоні спрощеного митного контролю, відповідальність за що передбачена ст. 471 МК України.
Згідно зі ст. 471 МК України, за таке правопорушення передбачено накладення адміністративного стягнення в виді штрафу і конфіскації не задекларованої валюти.
Разом з тим, при вирішення питання про конфіскацію певного предмета правопорушення мають значення, зокрема: характеристика безпосереднього предмету правопорушення (чи загалом можливе його законне переміщення через митний кордон України, у тому числі чи підлягають сплаті митні платежі, інші податки, у зв`язку з переміщенням предмета правопорушення через митний кордон; джерело походження безпосереднього предмета правопорушення; причини, які призвели до порушення порядку проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю; мета переміщення порушником предмета через митний кордон України; наявність завданої державі шкоди; вартість безпосереднього предмета правопорушення; майновий стан порушника.
За матеріалами справи жодних даних, які б давали суду підстави вважати, що шляхом застосування конфіскації буде попереджена інша незаконна діяльність - легалізація злочинних доходів, торгівля наркотиками, фінансування тероризму, ухилення від сплати податків, тощо - відсутні.
Ввезення даної суми на територію України нерезидентами допускається, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.
Таким чином, єдине діяння, яке вчинив громадянин ОСОБА_5 ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed) полягає в ненаданні митному органу відповідної декларації.
За вищевказане правопорушення, яке полягає в недекларуванні іноземної валюти, громадянин ОСОБА_5 ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed) підлягає адміністративному стягненню у виді штрафу.
Шкода, яку громадянин ОСОБА_5 ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed) потенційно міг завдати державі, була незначною: він не ухилявся від сплати мита та інших зборів і не завдав державі іншої шкоди, якби він ввіз гроші не задекларувавши їх, органи влади лише не отримали б інформацію про те, що ці кошти опинилися на території держави. Таким чином, метою конфіскації було не відшкодування майнової шкоди, завданої державі, оскільки вона не зазнала ніяких збитків, внаслідок невнесення заявником відомостей до митної декларації.
Крім того, застосування конфіскації в даному випадку є не компенсаційною, а стримуючою та карною мірою.
На підставі статті ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність.
При прийнятті рішення суддя враховує, зазначені особою, яка притягується до адміністративної відповідальності, та його представником, в судовому засіданні, обставини.
Ці обставини в сукупності вказують на те, що грошові кошти, які мав при собі громадянин ОСОБА_5 ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed), є його заробітної платою, а саме доходом від провадження ним підприємницької діяльності на території Іраку, якою він займається офіційно, будучи зареєстрованим відповідно до вимог законодавства Іраку, а також сплачуючи всі обовязкові податки і збори, та мають законне походження, оскільки були зняті ним в банку зі особистого рахунку за декілька днів до відльоту на територію України.
Відповідно п. 10 ч. 2 Конвенції про захист заробітної плати № 95: "Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім`ї".
Також, суддя враховує, сімейне та матеріальне становище громадянина ОСОБА_5 ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed).
Так, у судовому засіданні встановлено, що 19 травня 2017 р. громадянин ОСОБА_5 ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed) зареєстрував шлюб з громадянкою України ОСОБА_7, що підтверджується копією свідоцтва про шлюб серія І-БК № 367106. На даний момент дружина ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed) постійно проживає на території України, та найближчим часом він також планує переїхати до України, працевлаштуватися та в подальшому оформити дозвіл на право постійного проживання в Україні. У звязку з чим він потребує особистого житла на території України, якого він не має.
Враховуючи, що кошти, які він мав при собі є його заробітною платою, то ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed) ввозив їх на територію України лише для власних та сімейних, потреб, а саме з метою забезпечення свого повсякдення проживання та своєї родини на території України, шляхом придбання житла. Це в свою чергу вказує на те, що грошові кошти у сумі 8 400 доларів США є для ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed) та його сім'ї важливою, необхідною та значною сумою.
Встановлено, що грошові кошти, які мав при собі ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed) при перетині державного кордону України, є його заробітною платою, а саме доходом, який він отримав, працюючи приватним підприємцем в Іраку, та мають легальне походження, оскільки були зняті ним в банку та території Іраку, незадовго до відльоту на територію України, а тому могли бути законно переміщені ним через митний кордон України, за умови письмового декларування. Дані грошові кошти він ввозив на територію України з єдиною метою, а саме для придбання житла, де він буде проживати разом зі своєю дружиною громадянкою України, знаходження роботи та подальшого оформлення дозволу на право постійного проживання в Україні. Тобто цільовим призначенням цих коштів є можливість забезпечити громадянину ОСОБА_5 ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed) своє подальше законне проживання на території України, де він планує постійно проживати, та покращення сімейно-побутових умов його родини. Конфіскації цих коштів, на які розраховував ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed) та його дружина, яка не має жодного відношення до порушення митних правил, поставить його в скрутне матеріальне становище та не дасть йому змоги придбати на території України житло, що в свою чергу позбавить можливості забезпечувати та утримувати себе і свою родини на належному рівні на території України, відповідно до життєвих стандартів, що взагалі ставить під загрозу їх гідне людське існування і подальше життя.
Обтяжуючих, відповідальність особи обставин, судом не встановлено. При прийнятті рішення суддя враховує наявність у громадянина ОСОБА_5 ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed), підтверджуючих походження валюти документів, розмір та призначення валюти, ввезення якої намагався здійснити останній, його матеріальне та сімейне становище, мету приїзду на територію України, а також те, що він перевозив таку суму коштів вперше, та те, що правопорушення вчинено ним з необережності, у зв'язку з тим, що він не знав митних правил України. Крім того, у матеріалах справи відсутні дані, які б свідчили про незаконність походження вказаних коштів, а навпаки є відомості, які свідчать про легальне походження валюти.
З огляду на наведене, застосування конфіскації, предметів порушення митних правил, в даному випадку є порушенням положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, а саме втручання в право громадянина ОСОБА_5 ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed), на повагу власності, так як є не пропорційним, оскільки покладає на нього "індивідуальний надмірний тягар".
Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку, що конфіскація вилученої валюти, буде сприяти лише погіршенню матеріального становища правопорушника та може поставити під загрозу подальше його існування та його родини, оскільки позбавить правопорушника можливості придбати житло на території України, де він планує постійно проживати, а ніяк не сприятиме вихованню громадянина ОСОБА_5 ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed) та попередженню вчиненню ним нових порушень.
Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.
Враховуючи характер скоєного, виходячи із ч. 3 ст. 462 МК України, матеріали справи, встановлені судом обставини, зазначені норми закону, суддя дійшов висновку, що на правопорушника має бути накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (1700 грн.). З цього приводу підстав для застосування додаткового покарання - конфіскації вилученої валюти у суду немає, яке вказане в санкції ст. 471 МК України.
Саме таке стягнення суддя вважає достатнім для виправлення та належної поведінки громадянина ОСОБА_5 ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed) в подальшому.
Відповідно до ч. 1 ст. 520 МК України витрати у справі про порушення митних правил відшкодовуються особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення. Витрати на оплату послуг перекладача відшкодовуються з державного бюджету.
Таким чином, з правопорушника громадянина ОСОБА_5 ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed) на користь Київської митниці ДФС слід стягнути витрати, понесені Київською митницею ДФС на транспортування предметів правопорушення в справі про порушення митних правил від 03.07.2018 р. № 0520/18 до місця зберігання 05.07.2018 р. у розмірі 13 грн. 67 коп. (а.с.22).
Крім того, відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" слід стягнути з громадянина ОСОБА_5 ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed), на якого накладено адміністративне стягнення, судовий збір в розмірі 352 грн. 40 коп.
Керуючись п. 5 ч. 2 ст.4 Закону України "Про судовий збір", ст. ст. 3, 10, 366, 462, 471, 520 МК України (в редакції 2012 р.), ст. ст. 8, 23, 33, 40-1 КУпАП, суддя
п о с т а н о в и в :
Визнати винним громадянина ОСОБА_5 ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed), ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина ОСОБА_5 № А4404155, виданий 25.12.2011 року, у скоєні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі сто неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 коп.
- долари США, згідно курсу НБУ станом на 03.07.2018 р. за 100 доларів США 2623-2692 грн., кількістю 8 400 доларів США, вартістю 220 354 грн. 61 коп., повернути громадянину ОСОБА_5 ОСОБА_6 (Abdalla Mohammed), ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина ОСОБА_5 № А4404155, виданий 25.12.2011 року.
Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути предявлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Постанова суду набрала законної сили ___________________.

Суддя С.М. Вознюк