Провадження № 3/643/1076/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.06.2018 року Суддя Московського районного суду м. Харкова Майстренко О.М., за участю прокурора Тищенко П.А., адвоката ОСОБА_1, адвоката ОСОБА_2,розглянувши матеріали, які надійшли з Департаменту захисту економіки управління захисту економіки в Харківській області Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності у відношенні:

ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянку України, працюючу в Управлінні державної казначейської служби України у Київському районі м. Харкова Харківської області головним спеціалістом відділу видатків, яка зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_1,

- за ч.2 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 277 від 06.10.2017 року ОСОБА_3, перебуваючи на посаді головного спеціаліста відділу видатків управління Державної казначейської служби України у Київському районі м. Харкова Харківської області, будучи згідно з підпункту «В» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII, субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, 16 лютого 2017 року отримала у подарунок від батька ОСОБА_4, а саме грошові кошти у сумі 701 834 гривень для купівлі квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2.

ОСОБА_3 16 лютого 2017 року отримала подарунок від батька ОСОБА_4, а саме грошові кошти у сумі 701 834 гривень, що перевищує поріг у 50 мінімальних прожиткових мінімумів, встановлених на 1 січні 2017 року, про що відповідно до ч.2 ст. 52 Закону № 1700-VII та була зобовязана повідомити НАЗК протягом 10 днів, а саме до 26 лютого 2017 року.

У порушення вимог ч.2 ст. 52 Закону № 1700-VII ОСОБА_3 не подала повідомлення про суттєві зміни в майновому стані про отримання подарунку від батька ОСОБА_4, а саме грошові кошти у сумі 701 834 гривен, чим вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, передбачена ч.2 ст. 172 -6КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення № 278 від 06.10.2017 року ОСОБА_3, перебуваючи на посаді головного спеціаліста відділу видатків управління Державної казначейської служби України у Київському районі м. Харкова Харківської області, будучи згідно з підпункту «В» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII ( далі по тексту Закон № 1700- VII), субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, 16 лютого 2017 року, згідно договору купівлі-продажу квартири прийняла у власність - придбала квартиру, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3.

Згідно повідомлення про суттєві зміни в майновому стані від 28 серпня 2017 року вартість зазначеної квартири складає 701 834 гривень, про що також свідчить договір купівлі продажу квартири, серія та номер: 372, виданий 16.02.2017.

ОСОБА_3 16 лютого 2017 року, згідно договору купівлі-продажу квартири прийняла у власність - придбала квартиру, вартість якої становить 701 834 гривень, що перевищує поріг у 50 мінімальних прожиткових мінімумів, встановлених на 1 січні 2017 року, про що відповідно до ч.2 ст. 52 Закону № 1700-VII була зобовязана повідомити НАЗК протягом 10 днів, а саме до 26 лютого 2017 року.

ОСОБА_3 28 серпня 2017 року несвоєчасно подала повідомлення про суттєві зміни в майновому стані про набуття 16 лютого 2017 року права власності ( договір купівлі-продажу) на квартиру, вартість становить 701 832 гривень.

ОСОБА_3, захисники особи, яка притягується до адміністративної відповідальності адвокати: ОСОБА_1 та ОСОБА_2 посилались на те, що в діях ОСОБА_3. відсутній склад адміністративних правопорушень за ч.2 ст. 172-6 КУпАП та просили провадження закрити.

Суд, вислухавши думку прокурора, захисників, особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи, приходить до наступного.

Відповідно до вимог ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з рішенням Конституційного Суду України від 06.10.2010 року (справа №1-27/2010 про корупційні правопорушення та введення в дію антикорупційних законів) суд звернув увагу, що у ратифікованих Україною конвенціях, які є частиною національного законодавства, корупційна діяльність безпосередньо пов'язується з корисливими діями (бездіяльністю) посадової особи при виконанні покладених на неї службових обов'язків.

Субєктивна сторона правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, визначається лише умисною формою вини, тобто коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків, а також наявністю відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи чи інтересу третіх осіб, яким суб'єкт правопорушення мав керуватись при його вчиненні.

З врахуванням положень ст.1 Закону №1700-VII, сутність порушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобовязана задекларувати свої доходи, своєчасно подати декларацію та повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України, відповідно до статті 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обов'язковість якого надана Верховною Радою України. Ст. 17 Закону України № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права.

Відповідно до принципу «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п.43 рішення Європейського суду з прав людини ЄСПЛ у справі «Кобець проти України» від 14.02.2008 р., доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов'язаний повно, всебічно та об'єктивно з'ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку, та усунувши усі можливі сумніви, і в залежності від встановленого прийняти мотивоване законне рішення.

Разом з тим, приймаючи рішення у справі, суд має керуватися презумпцією невинуватості, закріпленою у ст. 62 Конституції України, відповідно до якої тягар доказування вини покладено на орган, який склав відповідний матеріал. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ч.1 ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу. А тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести наявність в діях особи умислу на несвоєчасне подання такого повідомлення.

В матеріалах адміністративної справи відсутні докази, які б підтверджували наявність в діях ОСОБА_3 умислу на порушення вимог фінансового контролю. Крім цього, відсутні відомості про наявність в діях ОСОБА_3 корупційного інтересу на вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Таким чином, в діях ОСОБА_3 відсутня обєктивна сторона ( по протоколу №277) і субєктивна сторона ( протокол №278), а відповідно і склад адміністративного правопорушення за ч.2 ст.172-6 КУпАП, а тому провадження по справі підлягає обов'язковому закриттю, у зв'язку з відсутністю в діях особи складу і події адміністративного правопорушення.

Відповідно до п.1 ч.1ст.247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.245,247,251,252,268,283,284,294 КУпАП, ЗУ «Про запобігання корупції», суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі 643/12978/17, 3/643/1086/18 про адміністративне правопорушення за ч.2 ст.172-6 КУпАП стосовно ОСОБА_3 у зв'язку з відсутністю в її діях складу і події адміністративного правопорушення -закрити.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Харківської області протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подання апеляційної скарги через Харківський районний суд Харківської області.

Суддя Майстренко О.М.