"15" серпня 2018 р. Справа № 363/1656/18
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15 серпня 2018 року, суддя Вишгородського районного суду Київської області Котлярова І.Ю., за участі секретаря Палій Л.О., за участі прокурора Вишгородського відділу Київо-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_1, правопорушника ОСОБА_2, захисника правопорушника адвоката ОСОБА_3 розглянувши матеріали, які надійшли з Управління захисту економіки в Київській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, який є депутатом Вишгородської міської ради, проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, пр-т. Мазепи, кв. 13/9, кв. 46, за ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративне правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

Із протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що ОСОБА_2 є депутатом Вишгородської міської ради Київської області.

Відповідно до п. 13 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», субєктами декларування є особи, зазначені у п. 1 ч. 1 ст. 3 цього Закону, інші особи, які зобов'язані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Підпунктом «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що субєктами, на яких поширюється дія цього Закону зокрема є, народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови.

Отже, ОСОБА_2, будучі депутатом Вишгородської міської ради Київської області, є субєктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» та є субєктом відповідальності за вчинення правопорушень, повязаних з корупцією. В порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», несвоєчасно повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані, а саме 08.04.2017 року, ОСОБА_2 придбав автомобіль загальною вартістю 400000 грн., згідно договору купівлі-продажу. Згідно з відомостями з реєстру декларації, ОСОБА_2, лише 08.11.2017р. несвоєчасно повідомив до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, тим самим порушив десятиденний термін встановлений законом, чим вчинив адміністративне правопорушення пов'язане з корупцією, відповідальність за яке передбачене ч. 2 ст. 172-6КУпАП.

ОСОБА_2 у судовому засіданні провину у вчиненому правопорушенні не визнав, зазначив, що не вважав покупку автомобіля змінами у майновому стані, оскільки придбав транспортний засіб за грошові кошти, які ним були попередньо вказані в електронній декларації.

Захисник правопорушника адвокат ОСОБА_3 у судовому засіданні зазначив, що ОСОБА_2 у щорічній декларації за 2016 рік були задекларовані грошові кошти за які він 08.04.2017 року придбав транспортний засіб, а тому змін у майнову стані не виникло. Крім того, зазначив, що корупційне правопорушення характеризується умисною формою вини, а також наявністю корисливого або іншого особистого інтересу особи чи інтересу третіх осіб, яким субєкт правопорушення мав керуватися при його вчиненні. Так в матеріалах справи відсутні посилання на докази, які б підтверджували умисність, корисливість та мету вчинення ОСОБА_2 правопорушення. У звязку із чим, просив закрити адміністративну справу за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Прокурор Вишгородського відділу Києво-Святошинської місцевої прокуратури ОСОБА_1 у судовому засіданні підтримала протокол про адміністративне правопорушення, складений відносно ОСОБА_2, зазначила, що протокол складений із додержанням вимог чинного законодавства, просив прийняти рішення, яким притягнути правопорушника до відповідальності.

Вирішуючи питання щодо винності ОСОБА_2 суд зважує на наступні обставини.

Відповідно до Примітки ст. 172-6КУпАП, субєктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону України "Про запобігання корупції" зобовязані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до п. 13 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», субєктами декларування є особи, зазначені у п. 1 ч. 1 ст. 3 цього Закону, інші особи, які зобов'язані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Підпунктом «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що субєктами, на яких поширюється дія цього Закону зокрема є, народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови.

Отже, ОСОБА_2, будучі депутатом Вишгородської міської ради Київської області, є субєктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» та є субєктом відповідальності за вчинення правопорушень, повязаних з корупцією.

Відповідно до п. 9 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення повязане з корупцією діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. 3 цього Закону, за яке Законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до ч. 2 ст. 52 ЗУ «Про запобігання корупції» передбачено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Відповідно до пункту 6 розділу 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № 3, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016р., за № 959/29089, субєкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з пунктом 2 розділу 2 зазначеного порядку повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подаються через електронну мережу Інтернет з використанням програмних ресурсів у власному персональному електронному кабінеті субєкта декларування після реєстрації в Реєстрі. Пунктом 4 передбачено, що інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Таким чином, депутати місцевих рад, є субєктами відповідальності згідно підпункту «б» пункту 1 частини першої статті 3 Закону, які зобовязані виконувати вимоги фінансового контролю, передбачені ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», зокрема щодо подання повідомлень про суттєві зміни у майновому стані з 01 січня 2017 року.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, та доданих до нього документів ОСОБА_2, порушено вимоги фінансового контролю, а саме несвоєчасно, 08.11.2017р. подано повідомлення про суттєві зміни у майновому стані щодо придбання рухомого майна у власність, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, а саме придбання 08.04.2017р. транспортного засобу вартістю 400000 гривень.

Доводи правопорушника та його захисника, про те, що ОСОБА_2 були задекларовані грошові кошти за рахунок яких був придбаний транспортний засіб, а тому зміни у майновому стані не виникли, суперечать вимогам Закону України «Про запобігання корупції» та не можуть сприйматися судом, як відсутність складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, ОСОБА_2 вчинив правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-6КУпАП - неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Враховуючи вищевикладене, керуючись наведеними нормами законодавства, суд приходить до висновку про наявність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6КУпАП, оскільки він належним чином не виконав вимоги Закону України «Про запобігання корупції», а саме несвоєчасно подав повідомлення про суттєві зміни у майновому стані щодо придбання рухомого майна, особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, тому він підлягає притягненню до адміністративної відповідальності.

Згідно з вимогами ст.ст. 245, 252, 280, 283 КУпАП при розгляді справи про адміністративні правопорушення забезпечується всебічне, повне та обєктивне зясування обставин справи, зокрема підлягають для зясування питання про те, чи було вчинене адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчинені, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, водночас рішення приймається на підставі доказів, долучених у суді й оцінених суддею за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному дослідженню всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Згідно зі ст. 38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, повязаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Як вбачається з матеріалів справи, адміністративне правопорушення, повязане з корупцією було виявлено оперуповноваженим УЗЕ в Київській області ДЗЕ Національної поліції України, 03.05.2018 року. Тобто строк накладення адміністративного стягнення закінчився 03.08.2018 року.

Відповідно до п. 7 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Враховуючи викладене,приходжу до висновку про те,що провадження в справі підлягає закриттю на підставі п.7 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 38, 172-6, 245, 247, 252, 280, 283 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 визнати винним у вчиненні корупційного адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6КУпАП.

Закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП в звязку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Київської області через Вишгородський районний суд Київської області шляхом подачі апеляційної скарги в 10-ти денний строк з дня проголошення постанови.

Суддя Вишгородського

районного суду Київської області ОСОБА_4