Номер провадження: 33/785/510/18
Номер справи місцевого суду: 522/1948/18
Головуючий у першій інстанції Осіік Д. В.
Доповідач Толкаченко О. О.
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27.04.2018 року м. Одеса

Суддя апеляційного суду Одеської області Толкаченко О.О., за участю особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, його захисника ОСОБА_3, розглянувши апеляційну скаргу захисника ОСОБА_4 на постанову Приморського районного суду м. Одеси від 08 лютого 2018 року, -

ВСТАНОВИВ:

зазначеною постановою

ОСОБА_2, який народився ІНФОРМАЦІЯ_1, мешкає за адресою: АДРЕСА_1,

визнаний винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП та на нього накладено адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 119 гривень. Стягнутий судовий збір у розмірі 352 грн. 40 коп.

Відповідно до оскарженої постанови суду, 15 листопада 2017 року о 19 годині 00 хв. ОСОБА_2, знаходячись у АДРЕСА_1, нецензурно виражався брутальною лайкою у бік своєї колишньої дружини, ОСОБА_5 та фізично впливав на неї, не пускаючи її до себе у кімнату, штовхав.

Своїми діями ОСОБА_2 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

Не погодившись із зазначеною постановою адвокат ОСОБА_3, який діє в інтересах ОСОБА_2, подав клопотання про поновлення строків на апеляційне оскарження разом з апеляційною скаргою, в якій просить скасувати оскаржувану постанову суду та закрити провадження у справі у зв'язку з відсутністю в діях його підзахисного складу адміністративного правопорушення.

Обґрунтовуючи поважність причини пропуску строку на апеляційне оскарження зазначає, що ОСОБА_2 не був повідомлений про дату та місце розгляду справи, а копію оскаржуваної постанови захисник отримав в суді першої інстанції лише 07 березня 2018 року після ознайомлення з матеріалами справи.

Доводи апеляційної скарги обґрунтовує тим, що суд істотно порушив права ОСОБА_2, передбачені ст.268 КУпАП, в саме розглянув справу без його участі, не з'ясував фактичні обставини справи та дійшов до хибного висновку про наявність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Заслухавши пояснення ОСОБА_2 та його захисника ОСОБА_3, які підтримали клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження та доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, апеляційний суд дійшов до таких висновків.

Відповідно до ст.268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

За відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

З матеріалів справи вбачається, що в суді першої інстанції справа була розглянута судом за відсутності ОСОБА_2

При цьому суд першої інстанції взагалі не здійснив жодних дій щодо сповіщення ОСОБА_2 про дату, час та місце судового розгляду.

В матеріалах справи міститься розписка захисника ОСОБА_3, відповідно до якої з матеріалами справи він був ознайомлений 06 березня 2018 року та зробив необхідні копії документів.

За таких обставин апеляційний суд вважає, що строк на апеляційне оскарження постанови суду підлягає поновленню, як такий, що був пропущений з поважних причин.

Частиною 7 ст.294 КпАП України передбачено, що апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.

Відповідно до положень ст.7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Проте суддя районного суду при розгляді даної справи не в повному обсязі дотримався вказаних вимог закону.

З матеріалів справи вбачається, що відносно ОСОБА_2 працівниками поліції складений протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, а саме за вчинення ним дрібного хуліганства.

Відповідно до диспозиції вказаної норми права, дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Тобто, з диспозиції вказаної статті вбачається, що об'єктом даного правопорушення є суспільні відносини, що складаються у сфері громадського порядку, роботи підприємств, установ та організацій, а безпосереднім об'єктом протиправного посягання є громадський порядок та спокій громадян.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Основним елементом об'єктивної сторони є спосіб вчинення адміністративного правопорушення, який характеризується нецензурною лайкою, образливим чіплянням до громадян чи іншими діями.

Також з диспозиції статті вбачається, що одним з елементів об'єктивної сторони є місце вчинення правопорушення - громадські місця, тобто місця скупчення громадян, проведення громадських заходів тощо.

Суб'єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, характеризується умислом (прямим або непрямим), а також явною неповагою до моральних засад суспільства.

З матеріалів справи вбачається, що конфлікт між ОСОБА_2 та його колишньою дружиною ОСОБА_5 стався у квартирі АДРЕСА_1 за місцем проживання ОСОБА_2

Під час апеляційного розгляду встановлено, що вказана квартира є приватною власністю, у зв'язку з чим не може бути визнана громадським місцем.

Крім того, в ході розгляду справи встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення серії ГП №258954 був складений відносного ОСОБА_2 на підставі заяви його колишньої дружини ОСОБА_5, яка біля двох років тому покинула свого чоловіка та двох дітей та переїхала проживати до іншого чоловіка. При цьому вона на протязі часу, що проживала окремо від своєї сім'ї не надавала жодної матеріальної допомоги своїм дітям.

Нещодавно ОСОБА_5 повернулась проживати до АДРЕСА_1 до свого колишнього чоловіка та їхніх двох дітей.

Враховуючи викладені обставини, апеляційний суд вважає, що конфлікт у заявниці з ОСОБА_2 виник на ґрунті суто особистих неприязних відносин, обумовлених обставинами їхнього особистого життя, яке не склалося.

Слід зазначити, що в своїй заяві від 23 листопада 2017 року заявниця зазначила, що її колишній чоловік ОСОБА_2, крім цього випадку, здійснював на неї психологічний та фізичний вплив 10, 11, 12, 15 та 17 листопада 2017 року.

В свою чергу працівники поліції жодним чином не перевіривши вказану інформацію, безпідставно скали на ОСОБА_2 шість протоколів про адміністративні правопорушення, передбачені ст.173 КУпАП.

При цьому підставою для складання вказаних протоколів була лише одна заява ОСОБА_5 від 23 листопада 2017 року.

Будь-яких інших належних та допустимих доказів працівниками поліції здобуто не було.

Суд першої інстанції на вказані обставини уваги не звернув, формально підійшов до розгляду справи, не встановив обставини конфлікту, що має місце між ОСОБА_2 та його колишньою дружиною ОСОБА_5, чим допустив неповноту судового розгляду, яка виразилась у нез'ясовані обставин, що мають істотне значення для правильного вирішення справи.

На підставі викладеного апеляційний суд дійшов висновку про те, що в діях ОСОБА_2 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у випадку встановлення відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст.294 КУпАП, за наслідками розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право скасувати постанову та закрити провадження по справі.

Враховуючи викладене, апеляційний суд вважає за необхідне апеляційну скаргу захисника ОСОБА_3 задовольнити, оскаржувану постанову - скасувати, а провадження по справі - закрити у зв'язку з відсутністю в діях ОСОБА_2 складу інкримінованого йому адміністративного правопорушення.

Керуючись статтями 247, 294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Поновити захиснику ОСОБА_3А, який діє в інтересах ОСОБА_2 строк на апеляційне оскарження постанови Приморського районного суду м.Одеси від 07 лютого 2018 року.

Апеляційну скаргу адвоката ОСОБА_3, який діє в інтересах ОСОБА_2 - задовольнити.

Постанову Приморського районного суду м. Одеси від 07 лютого 2018 року, якою ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП - скасувати, а провадження у справі закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв'язку з відсутністю в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя апеляційного суду

Одеської області О.О. Толкаченко