ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
провадження № 3/753/6323/18
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"19" листопада 2018 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Рудюк О.Ю., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: АДРЕСА_2,

за ст. 173, 185 КпАП України,

в с т а н о в и в:

відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення Серія ГП № 520971 від 17 вересня 2018 року, ОСОБА_2 17 вересня 2018 року о 12 год. 00 хв., перебуваючи в громадському місці, біля буд. 6-ж, що по вул. Тростянецька, висловлювався нецензурною лайкою на адресу перехожих, чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

Крім того, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення Серія ГП № 344663 від 17 вересня 2018 року, ОСОБА_2 17 вересня 2018 року об 11 год. 40 хв., перебуваючи за адресою: АДРЕСА_1, здійснив злісну непокору, а саме не виконав вимогу поліцейського ОСОБА_3 припинити нецензурно висловлюватися в бік поліції та кидатись, погрожуючи фізичною розправою, не пред'явив документи.

Дії ОСОБА_2 кваліфіковано за ст.ст. 173, 185 КпАП України.

До суду ОСОБА_2, будучи неодноразово повідомленим про день, час та місце розгляду справи, не з'явився.

Також, згідно рапорту ст. ДОП ВП Дарницького УП НП України в м. Києві Бондарук Ж.М., виконати постанову суду від 31 жовтня 2018 року про привід ОСОБА_2 виявилося неможливим через те, що він винаймає собі квартиру за іншою адресою, яка невідома.

А відтак, явку особи ОСОБА_2 в судове засідання працівники поліції не забезпечили.

ОСОБА_5 - матір ОСОБА_2 у суді пояснила, що він дійсно не проживає з нею за адресою: АДРЕСА_1, однак періодично з'являється. Щодо обставин викладених в протоколі, то остання зазначила, 17 вересня 2018 року брат ОСОБА_2 викликав працівників поліції через його неадекватну поведінку. При цьому остання зазначила, що її син - ОСОБА_2 хворіє на цукровий діабет і коли він підвищується, то його поведінка змінюється. Коли приїхали працівники поліції та швидка, вона повідомила їх, що він хворіє. У зв'язку з тим, що у ОСОБА_2 не зупинялася кров, вона просила поліцейський поїхати з ними, але останні ніяк не відреагували. Крім того, ОСОБА_5 зазначила, що ОСОБА_2 не висловлювався нецензурною лайкою в сторону працівників поліції , а звертався до них ввічливо . В подальшому об 11 год. 30 хв. сам ОСОБА_2 був дома, за вказаною адресою і в нього були тілесні ушкодження.

Вирішуючи питання про можливість проведення розгляду справи за відсутності ОСОБА_2 суд виходить з наступного.

Статтею 268 КУпАП визначено, що справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи. При розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені частиною першою статті 44, статтями 51, 146, 160, 172-4-172-9, 173, 173-2, частиною третьою статті 178, статтями 185, 185-1, 185-7, 187 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов'язковою. У разі ухилення від явки на виклик органу внутрішніх справ або судді районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду цю особу може бути органом внутрішніх справ (Національною поліцією) піддано приводу.

З огляду на те, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, була повідомлена про судові засідання, була обізнана про складання щодо нього протоколу про адміністративне правопорушення, свідомо не вживав заходів для явки до суду, його поведінка свідчить про свідоме затягування розгляду справи з метою уникнення адміністративної відповідальності.

За таких обставин суд уважає, що вжив усіх можливих заходів для розгляду справи за участю ОСОБА_2

Європейський суд з прав людини у рішенні «Пономарьов проти України» від 3 квітня 2008 року зазначив, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження.

Крім того, враховуючи принцип судочинства, яким визнано пріоритет публічного інтересу над приватним, суд уважає за можливе провести розгляд даної справ за відсутності ОСОБА_2, оскільки безпідставне умисне затягування справи нівелює завдання КУпАП, яким є охорона конституційного ладу України, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов'язків, відповідальності перед суспільством (стаття 1 КУпАП).

Суд, повно, всебічно та об'єктивно дослідивши всі обставини справи дійшов до такого висновку.

У відповідності до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 245 КпАП України визначено, що серед ряду завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Зазначені завдання реалізуються шляхом вчинення низки процесуальних дій органами (посадовими особами), уповноваженими розглядати справи про адміністративні правопорушення. Передусім це з'ясування наявності факту вчинення правопорушення, установлення особи, що вчинила правопорушення, чи винна ця особа і чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного право порушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів, а також іншими документами.

Між тим, суду не надано достатніх, належних доказів, на підтвердження винності ОСОБА_2 у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ст. 173, 185 КУпАП.

Окрім того, відповідно до ст. 252 КпАП України орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Проте, у протоколі про адміністративне правопорушення за ст. 185 КУпАП не вказано в чому полягала саме "злісна непокора" ОСОБА_2, а у протоколі за ст. 173 КУпАП, взагалі не зазначено осіб, до яких ОСОБА_2 висловлювався нецензурною лайкою та відсутні пояснення цих громадян.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження по справі відносно ОСОБА_2 на підставі п. 1 ч. 1 ст.247 КУпАП у зв'язку з відсутністю в діях останнього складу адміністративного проступку, передбаченого ст.ст. 173, 185 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП, суд

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 закрити за відсутності складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.ст. 173, 185 КУпАП

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Київського Апеляційного суду через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя