Справа № 188/682/18
Провадження № 3/188/283/2018
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 червня 2018 року Суддя Петропавлівського районного суду Дніпропетровської області Бурда П.О., розглянувши матеріали, які надійшли від Управління захисту економіки в Дніпропетровській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності за ознаками правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-7 КУпАП, відносно

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт АК № 557285, виданий 17.06.1999 року Петропавлівським РВ ГУМВС України в Дніпропетровській області, громадянина України, зареєстрований та проживає ІНФОРМАЦІЯ_2 А, кв. 3 в с. Миколаївка Петропавлівського району Дніпропетровської області, депутата Петропавлівської селищної ради, до адміністративної відповідальності за корупційні діяння не притягувався,

за участю прокурора Фурсова Ю.В.,

особи, притягнутої до відповідальності ОСОБА_1

встановив:

У протоколі про адміністративне правопорушення №598 від 15.05.2018 року зазначено, що відповідно до першого протоколу пленарного засідання першої чергової сесії Петропавлівської селищної ради сьомого скликання від 11.11.2015 та постанови Петропавлівської селищної виборчої комісії №27 від 04.11.2015 «Про реєстрацію депутатів Петропавлівської селищної ради», визнано повноваження 26 депутатів Петропавлівської селищної ради сьомого скликання, серед яких і ОСОБА_1.

В своєї діяльності ОСОБА_1 як депутат Петропавлівської селищної ради керується Конституцією та законами України, актами Президента України, Кабінету Міністрів України.

ОСОБА_1 ознайомився з нормами законів про спеціальні обмеження під час перебування на посаді депутата селищної ради, встановлені Законами України «Про статус депутатів місцевих рад», «Про місцеве самоврядування в Україні» та «Про запобігання корупції».

На підставі п. п. «б» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_1 є суб'єктом, на якого поширюється дія вказаного закону«Про запобігання корупції».

Відповідно до ч. 3 ст. 8 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», на депутатів місцевих рад поширюються вимоги та обмеження, встановлені Законом України «Про засади запобігання і протидії корупції».

Статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено поняття приватний інтерес, зокрема це - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв'язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Цією ж статтею Закону визначено поняття реального конфлікту інтересів, як суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Відповідно до ст. 12-1 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування», ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» посадові особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування зобов'язані вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна_була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або У колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Згідно з ч.1 ст.59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

У протоколі вказано, що ОСОБА_1, порушуючи вимоги, передбачені Законом України «Про запобігання корупції», будучи депутатом Петропавлівської селищної ради та являючись згідно з п. п. «б» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язані з корупцією, вчинив адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, за наступних обставин.

20.10.2017 в приміщенні Петропавлівської селищної ради Петропавлівського району Дніпропетровської області за адресою: Дніпропетровська область, Петропавлівський район, смт Петропавлівка, вул. Героїв України, буд. 53, проходила п'ятнадцята сесія Петропавлівської селищної ради Петропавлівського району сьомого скликання, в якій згідно з відповідним протоколом засідання сесії від 20.10.2017 брали участь головуючий сесії селищний голова ОСОБА_2 та 18 зареєстрованих депутатів, в тому числі і ОСОБА_1 Секретарем засідання сесії було обрано депутата Петропавлівської селищної ради ОСОБА_3.

20 жовтня 2017 року на початку пленарного засідання п'ятнадцятої сесії Петропавлівської селищної ради сьомого скликання було затверджено порядок денний п'ятнадцятої сесії Петропавлівської селищної ради сьомого скликання. За № 13 порядку денного п'ятнадцятої сесії Петропавлівської селищної ради сьомого скликання на розгляд ради 20.10.2017 винесено питання «Про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки для садівництва ОСОБА_4А.»

Цього ж дня після обговорення вказаного питання, а саме «Про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки для садівництва ОСОБА_4А.», проект рішення по ньому винесено на голосування депутатами Петропавлівської селищної ради.

Згідно з витягом з Державного реєстру актів цивільного стану громадян щодо актового запису про шлюб ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3 з 23.09.1995 перебуває у шлюбі з Багно (дошлюбне прізвище Шолупець) ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_4

З моменту винесення питання «Про надання дозволу на розробку проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки для садівництва ОСОБА_4А.» на розгляд депутатів Петропавлівської селищної ради у ОСОБА_1 виник реальний конфлікт інтересів, а саме суперечність між його особистим приватним майновим інтересом - бажанням отримати у спільну з дружиною власність земельну ділянку та його представницькими повноваженнями, як депутата селищної ради, який уповноважений представляти відповідну територіальну громаду шляхом участі в сесіях ради.

ОСОБА_1, будучи депутатом Петропавлівської селищної ради Петропавлівського району Дніпропетровської області, у порушення вимог ч.3 ст.8 Закону України«Про статус депутатів місцевих рад», ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», перед голосуванням не повідомив селищну раду та виконавчий Петропавлівської селищної ради про наявний реальний конфлікт інтересів.

Заслухавши прокурора Петропавлівського відділу Павлоградської місцевої прокуратури ОСОБА_6, особу, притягнуту до відповідальності ОСОБА_1 та дослідивши матеріали справи, суд зазначає наступне.

Відповідно до статті 172-7 порушенням вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів є неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Згідно з п. 2 ч.2 статті 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує, зокрема, питання чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до статті 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, імя, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

У протоколі про адміністративне правопорушення вказано, що ОСОБА_1, будучи депутатом Петропавлівської селищної ради Петропавлівського району Дніпропетровської області, у порушення вимог п.1 ч.3 ст.8 Закону України«Про статус депутатів місцевих рад», ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», перед голосуванням не повідомив селищну раду та виконавчий Петропавлівської селищної ради про наявний реальний конфлікт інтересів.

Згідно з п.2 ч.1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобовязані повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

Таким чином, у протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено конкретно, який саме орган: сесію, виконавчий комітет чи інший орган селищної ради мав повідомити ОСОБА_1 про наявний реальний конфлікт інтересів.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, вихованням громадян в дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку посадова особа встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 252 КУпАП передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов'язкова до застосування судами як джерело права.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема, по справам «Кобець проти України» від 14.02.2008, «Берктай проти Туреччини» від 08.02.2001, «Леванте проти Латвії» від 07.11.2002 неодноразово вказував, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву», що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумпцій.

У рішенні ЄСПЛ від 21 липня 2011 року по справі «Коробов проти України» Європейський суд з прав людини вказав, що при оцінці доказів Суд, як правило, застосовує критерій доведення «поза розумним сумнівом». Проте, така доведеність може випливати зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

В контексті рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» (Заява N 7460/03) правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне порушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

Особа, притягнута до відповідальності, ОСОБА_1 в судовому засіданні пояснив, що йому не було розяснено норми законів про спеціальні обмеження під час перебування на посаді депутата селищної ради, встановлені Законами України «Про статус депутатів місцевих рад», «Про місцеве самоврядування в Україні» та «Про запобігання корупції», зокрема, про конфлікт інтересів та його дії у разі виникнення конфлікту інтересів.

У протоколі про адміністративне правопорушення не вказано, якими доказами підтверджується ознайомлення ОСОБА_1 з вказаними нормами.

Відповідно до ч.2 ст.59-1«Про місцеве самоврядування в Україні» здійснення контролю за дотриманням вимог частини першої цієї статті, надання зазначеним у ній особам консультацій та розяснень щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, поводження з майном, що може бути неправомірною вигодою та подарунками, покладається на постійну комісію, визначену відповідною радою.

У протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено, чи визначена Петропавлівською селищною радою постійна комісія, на яку покладено виконання вказаних у ч.2 ст.59-1«Про місцеве самоврядування в Україні» обовязків, чи надавала ця комісія депутату Петропавлівської селищної ради ОСОБА_1 консультації та розяснення щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, якими доказами це підтверджується.

У абзаці четвертому пункту четвертого листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 22.05.2017 «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією» міститься розяснення, що у разі коли протокол складено не уповноваженою на те особою або без додержання вимог, установлених ст. 256 КУпАП, суддя зобовязаний своєю постановою повернути протокол відповідному правоохоронному органу (спеціально уповноваженому субєкту протидії корупції, який склав протокол) для належного оформлення. При цьому постанова про направлення протоколу про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, для належного оформлення (усунення недоліків) не підлягає апеляційному оскарженню.

Враховуючи, що неналежно оформлений протокол про адміністративне правопорушення перешкоджає прийняттю законного та обґрунтованого рішення у справі, з метою повного, всебічного і обєктивного зясування обставин справи, вирішення її у відповідності з законом, суд змушений повернути матеріали про адміністративне правопорушення для доопрацювання і усунення наведених недоліків при дотриманні вимог ст. 38 КУпАП щодо строків накладення адміністративного стягнення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 245, 251, 252 КУпАП, суд

П О С Т А Н О В И В:

Повернути до Управління захисту економіки в Дніпропетровській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ознаками правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.172-7 КУпАП для усунення недоліків протоколу про адміністративне правопорушення та належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_7