Справа № 658/1683/18
провадження № 3/658/581/18
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 травня 2018 року м.Каховка Херсонська область

Суддя Каховського міськрайонного суду Херсонської області Марків Т.А., розглянувши матеріали, які надійшли від Каховського ВП ГУНП в Херсонській області, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, не працюючого, одруженого, адреса реєстраційного обліку та фактичного місця проживання: ІНФОРМАЦІЯ_4, б. 12, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1,

за ст. 173 КУпАП,

встановив:

06 травня 2018 року близько 18.00 год. поблизу житлового будинку № 4 по вул.Осипенко в м.Каховка ОСОБА_1 висловлювалася грубою нецензурною лайкою в адресуСаєнко ОСОБА_2 діями порушив громадський порядок.

ОСОБА_1 вину у вчиненому правопорушенні визнав, щиро розкаявся у вчиненому. Просив суд врахувати те, що на його утриманні знаходиться малолітня дитина, яка хворіє та перебуває на спостережені у лікаря кардіолога.

Відповідно до постанови Пленум Верховного Суду України "Про судову практику у справах про хуліганство" від 22 грудня 2006 року № 10 дійшов висновку про те, що судам, необхідно встановлювати всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з'ясовувати, чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом.

Суди зобов'язані як установлювати вину підсудних та призначати їм справедливе покарання, так і вживати всіх необхідних заходів для повного відшкодування потерпілим заподіяної матеріальної та моральної шкоди, а також з'ясовувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

При накладенні адміністративних стягнень, передбачених ст. 173 КУпАП, на осіб, які вчинили дрібне хуліганство, суддя повинен у кожному конкретному випадку враховувати характер учиненого правопорушення, дані про особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов'язкова до застосування судами як джерело права.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини в справі «Гуренка проти України» від 08 липня 2010 року, де суд, зокрема, зазначив, що адміністративні правопорушення через суворість санкцій, слід відносити до фактично кримінальних правопорушень, з усіма гарантіями статті 6 Конвенції та, відповідно, й статті 2 Протоколу № 7 до Конвенції; Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження в справах про адміністративні правопорушення, зокрема, в справі «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011року, заява № 16347/02) провадження в справі про адміністративні правопорушення за ч. 1 ст. 51 КУпАП України стосовно заявниці, яка вчинила дрібну крадіжку на загальну суму 0,42 грн., ЄСПЛ розцінив як кримінальне для цілей застосування Конвенції «з огляду на загальний характер законодавчого положення, яке порушила заявниця, а також профілактичну та каральну мету стягнень, передбачених цим положенням».

В діях ОСОБА_1 наявні подія та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП (дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, що порушує громадський порядок і спокій громадян), що повністю підтверджується: поясненнями особи, що притягується до адміністративної відповідальності наданими під час розгляду справи, протоколом про адміністративне правопорушення, письмовими поясненями ОСОБА_3

Згідно ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Положення зазначеної статті відображають принцип індивідуалізації адміністративної відповідальності, який означає відповідність заходу впливу, який обирається для правопорушника, меті адміністративній відповідальності. Він передбачає як індивідуальний підхід до застосування примусових заходів залежно від особистих якостей правопорушника та характеру і обставин вчинення проступку, так і можливість пом'якшення і навіть відмови Держави від застосування заходів відповідальності, якщо її мета може бути досягнута іншим шляхом.

Суд, із урахуванням всіх обставин справи в їх сукупності, приймаючи до уваги, що ОСОБА_1 є батьком хворої малолітньої дитини, раніше не притягувався до адміністративної відповідальності, своїми діями не завдав будь-якої значної шкоди державному або громадському порядку, правам і свободам громадян, дане правопорушення не становить великої суспільної шкідливості, не завдало значних збитків державним або суспільним інтересам або безпосередньо громадянам, обставину яка помякшує відповідальність щире розкаяння, приходить до висновку про малозначність правопорушення.

За вказаних обставин, відносно ОСОБА_1 можливо застосувати положення ст. 22 КУпАП, з оголошенням йому усного зауваження, що буде достатнім для його виправлення та попередження скоєння ним нових правопорушень.

Керуючись ст.ст. 9, 10, 24, 33 35, 40-1,

173, 268, 283, 284 КУпАП,

постановив:

ОСОБА_1 звільнити від адміністративної відповідальності в звязку з малозначністю вчиненого правопорушення, обмежившись усним зауваженням.

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити.

Постанова може бути оскаржена.

Апеляція на постанову подається протягом десяти днів з дня її винесення до апеляційного суду Херсонської області через Каховський міськрайонний суд Херсонської області.

Суддя Т.А. Марків