Справа № 129/3104/17
Провадження по справі № 3/129/1339/2017
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26.12.2017 року м. Гайсин

Суддя Гайсинського районного суду Вінницької області Дєдов С.М.,

з участю секретаря Бойко Т.С.,

прокурора Джежик Р.А.,

особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1,

розглянувши матеріали, які надійшли із Управління захисту економіки у Вінницькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2 Федерації, жителя ІНФОРМАЦІЯ_3, українця, громадянина України, ІНФОРМАЦІЯ_4, одруженого, судді у відставці, протягом року до адміністративної відповідальності не притягувався, -

за ч.2 ст. 172-6 КУпАП,

Встановив:

Згідно із протоколом про адміністративне правопорушення № 32 від 13.11.2017 року ОСОБА_1 притягається до адміністративної відповідальності за ч.2 ст. 172-6 КУпАП за те, що він, будучи звільненим з посади судді Тульчинського районного суду Вінницької області, та будучи особою, яка зобов'язана подавати декларацію відповідно до Закону України «Про запобігання корупції», будучи суб'єктом відповідальності за адміністративні правопорушення, пов'язані з корупцією, відповідно до п. п. «ґ» п.1 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», порушив вимоги ч. 2 ст. 52 вказаного Закону, а саме - після одноразового отримання 08.06.2017 року грошових коштів в сумі 183 198,41 грн., у якості одноразової виплати кінцевого розрахунку, розмір якого перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених на 01 січня 2017 року, що є суттєвою зміною в майновому стані, у десятиденний строк з моменту виплати (з 09.06.2017 року по 19.06.2017 року) письмово не повідомив про це Національне агентство з питань запобігання корупції, шляхом внесення інформації до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчинені адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, не визнав та заперечив свою винуватість у скоєнні ним вказаного правопорушення, і пояснив, що згідно із рішенням Вищої ради юстиції від 23.05.2017 р. його, ОСОБА_1, звільнено з посади судді Тульчинського районного суду Вінницької області у зв'язку з поданням заяви про відставку. Відповідно до наказу голови Тульчинського районного суду Вінницької області від 02.06.2017 р. №61-к, його, ОСОБА_1, виключено зі штату суддів Тульчинського районного суду із 02 червня 2017 року. В цей самий день - 02.06.2017 р. він, отримавши електронною поштою із бухгалтерії ТУ ДСА України у Вінницькій області, файл із текстовим документом про нараховані та отримані ним за вказаним місцем роботи доходи за період із 01.01.2017 р. по день звільнення 02.06.2017 р. включно (розрахункові листи за 2017 рік) повідомив про ці свої доходи Національне агентство з питань запобігання корупції, шляхом внесення інформації до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, а саме подав шляхом заповнення на офіційному веб-сайті НАЗК декларацію (перед звільненням) за період із 01.01.2017 р. по день звільнення 02.06.2017 р. включно, де зазначив свій дохід з врахуванням грошей у сумі 183 198 грн. 41 коп., які підлягали виплаті йому ТУ ДСА України у Вінницькій області при кінцевому розрахунку, куди відноситься суми заробітної плати, вихідної допомоги, компенсації за невикористані відпустки. При цьому надав суду роздруковану із офіційного веб-сайту НАЗК паперову копію зазначеної декларації (перед звільненням).

Також ОСОБА_1 пояснив, що він не памятає про час (конкретну дату) та обставини, коли йому особисто стало відомо про безпосереднє зарахування на його банківський картковий рахунок сум вказаної суми доходу, з урахуванням вже сплачених податків, а також безпосереднє отримання ним і користування цією сумою грошей.

Після 02.06.2017 року він НАЗК не повідомляв про будь-які зміни у в майновому стані, оскільки про усі зароблені ним під час роботи на посаді судді Тульчинського районного суду доходи, які нараховувались та підлягали йому виплаті ТУ ДСА України у Вінницькій області за 2017 р., ним було вже повідомлено ще 02.06.2017 р. у декларації (перед звільненням), у тому числі й дохід у сумі 183 198 грн. 41 коп., а тому повідомляти про цей дохід ще раз неможливо. При цьому декларуванню підлягають суми нарахованого доходу, з якого ще мають бути обраховані податки та збори, та інформація про точні суми якого містяться виключно у бухгалтерії ТУ ДСА України у Вінницькій області.

ОСОБА_1 зазначив, що не вчиняв адміністративного правопорушення, оскільки повідомлення про суттєві зміни у майновому стані фактично було подано завчасно. Крім того, звернув увагу суду на сплив строків притягнення до адміністративної відповідальності.

Враховуючи вище зазначені обставини ОСОБА_1 просив суд закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.2 ст.172-6 КУпАП, у звязку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Прокурор обставини викладені у протоколі про вчинення адміністративного корупційного правопорушення підтримала, зазначивши про наявність в діях ОСОБА_1 ознак адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, просила суд визнати його винним у скоєнні вказаного адміністративного корупційного правопорушення і накласти на нього адміністративне стягнення у межах санкції ч.2 ст.172-6 КУпАП, а жодних спростовуючих даних не надавала, клопотань не заявляла.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вислухавши пояснення учасників судового розгляду, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог КУпАП, одним із завдань провадження у адміністративних справах є забезпечення судами своєчасного, всебічного, повного та об'єктивного дослідження всіх обставин, передбачених ст.ст. 247 і 280 КУпАП.

Суди мають також з'ясовувати мотив і характер вчиненого діяння, повноваження особи, яка його вчинила, наявність причинного зв'язку між діянням і виконанням особою повноважень, а також інші обставини, які мають значення для справи. Наявним у матеріалах справи доказам суд повинен дати належну оцінку.

При розгляді справ про адміністративні правопорушення, пов'язані з корупцією, суди зобов'язані забезпечувати своєчасний та якісний їх розгляд, точне й неухильне застосування чинного законодавства.

Вирішуючи справи цієї категорії, суди повинні керуватися Конституцією, Конвенцією ООН проти корупції (Нью-Йорк, 31 жовтня 2003 року), Кримінальною конвенцією Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 27 січня 1999 року), додатковим протоколом до Кримінальної конвенції Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 15 травня 2003 року), законом «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 №1700-VІІ, КУпАП, іншими нормативно-правовими актами, а також практикою Європейського суду з прав людини.

Згідно із рішенням ЄСПЛ від 14.10.2010 р. у справі «Щокін проти України», визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості й точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов'язків осіб, національні органи зобов'язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Як вбачається з матеріалів адміністративної справи, згідно із рішенням Вищої ради правосуддя «Про звільнення ОСОБА_1 з посади судді Тульчинського районного суду Вінницької області у відставку» від 23.05.2017 р. № 1217/0/15-17 ОСОБА_1 звільнено з посади судді Тульчинського районного суду Вінницької області у зв'язку з поданням заяви про відставку (а.с. 12).

Відповідно до наказу голови Тульчинського районного суду Вінницької області від 02.06.2017 р. №61-к ОСОБА_1 виключено зі штату суддів Тульчинського районного суду із 02 червня 2017 року (а.с. 11).

Згідно із наявним у справі розрахунковим листом за 2017 рік (а.с.13), виданого 05.12.2017 р. ТУ ДСА у Вінницькій області, ОСОБА_1 у червні 2017 року нараховано 227 575 грн. 66 коп. доходу у виді сум заробітної плати, вихідної допомоги, компенсації за невикористані відпустки, з яких йому було виплачено 183 198 грн. 41 коп., та з вказаної суми сплачено до бюджету 40 963 грн. 62 коп. податку з доходів фізичних осіб та 3 413 грн. 63 коп. військового збору. При цьому, суду не надано документу, який засвідчив конкретний час (дату, годину) та усіх обставин (спосіб, місце), за яких ОСОБА_1 у червні 2017 року отримав 183 198 грн. 41 коп. вказаного доходу.

Із наданих у суді пояснень ОСОБА_1, письмової відповіді із додатками НАЗК Вх. №1683 від 19.10.2017 р. (а.с.19-24), витягу із офіційного веб-сайту НАЗК (а.с. 25), роздрукованої із офіційного веб-сайту НАЗК паперової копії декларації (перед звільненням) за період із 01.01.2017 р. по день звільнення 02.06.2017 р. включно, складеної 02.06.2017 р. ОСОБА_1, розрахункового листа за 2017 рік (а.с.13), виданого 05.12.2017 р. ТУ ДСА у Вінницькій області, вбачається, що 02.06.2017 р. ОСОБА_1 шляхом внесення інформації до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування повідомив про свої доходи Національне агентство з питань запобігання корупції, а саме подав шляхом заповнення на офіційному веб-сайті НАЗК Е-декларацію (перед звільненням) за період із 01.01.2017 р. по день звільнення 02.06.2017 р. включно, де зазначив у розділі 11 «Доходи, у тому числі подарунки» нараховану заробітну плату за період із 01.01.2017 р. по день звільнення 02.06.2017 р. у сумі 381 652 грн., куди відніс свій дохід з врахуванням грошей у сумі 183 198 грн. 41 коп., які підлягали йому виплаті ТУ ДСА України у Вінницькій області при кінцевому розрахунку, куди відноситься суми заробітної плати, вихідної допомоги, компенсації за невикористані відпустки.

Відповідно до ч.2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» (в редакції закону №1022-VIII від 05.10.2016), встановлено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства. Порядок інформування Національного агентства про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента, а також про суттєві зміни у майновому стані, визначаються Національним агентством.

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 3 затверджено Форму повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб'єкта декларування, яка зареєстрована в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за №961/29091, відповідно до якої під суттєвою зміною у майновому стані суб'єкта декларування розуміється отримання ним одноразового доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 01 січня, у якому подається повідомлення. Якщо вартість майна перевищує 50 мінімальних заробітних плат, але була сплачена частинами, то повідомлення про суттєві зміни в майновому стані подається після переходу права власності на таке майно. Дохід, який був нарахований, але не сплачений (не отриманий), не повідомляється. Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування подається ним особисто шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції через власний персональний електронний кабінет суб'єкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, яку такий суб'єкт декларування подає відповідно до Закону України "Про запобігання корупції".

Частиною 2 ст. 172-6 КУпАП передбачено відповідальність за адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, а саме неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Частиною 1 статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до положень ст. 9 КупАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до положень ст.ст. 10, 11 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Склад правопорушення за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП є формальним, оскільки обов'язковим елементом об'єктивної сторони є умисна дія - умисне несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести в діях особи умисел на несвоєчасне повідомлення.

Суб'єктивна сторона даного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

З врахуванням положень ст.1 Закону №1700-VII, сутність порушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобовязана задекларувати свої доходи, своєчасно подати декларацію та повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети. А тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести наявність в діях особи умислу на несвоєчасне подання такого повідомлення.

Відповідно до вимог ч.3 ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно із ч.1 ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

В суді встановлено, що після звільнення ВРП України та у день виключення зі штату суддів Тульчинського районного суду, - 02.06.2017 р. ОСОБА_1 шляхом внесення інформації до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування повідомив про свої доходи Національне агентство з питань запобігання корупції, а саме подав шляхом заповнення на офіційному веб-сайті НАЗК Е-декларацію (перед звільненням) за період із 01.01.2017 р. по день звільнення 02.06.2017 р. включно, де зазначив у розділі 11 «Доходи, у тому числі подарунки» нараховану заробітну плату за період із 01.01.2017 р. по день звільнення 02.06.2017 р. у сумі 381 652 грн., куди відніс за його твердженням свій дохід з врахуванням грошей у сумі 183 198 грн. 41 коп., які підлягали йому виплаті ТУ ДСА України у Вінницькій області при кінцевому розрахунку, куди відноситься суми заробітної плати, вихідної допомоги, компенсації за невикористані відпустки.

Прокурором в судовому засіданні в суді не спростовано тих обставин, що отримана сума заробітної плати, вихідної допомоги та компенсації за невикористані відпустки відображені ОСОБА_1 у поданій декларації.

При дослідженні матеріалів справи в судовому засіданні встановлено, що а ні у протоколі про адміністративне правопорушення, а ні прокурором у судовому засіданні не наведено обґрунтувань та доказів на підтвердження суб'єктивної сторони даного правопорушення. Тобто не встановлені і не доведені вина у формі умислу, мотив (корисливий, особиста зацікавленість, неправильно зрозумілі інтереси служби, тощо) та мета поставленого йому за вину правопорушення, а також місце його вчинення.

Зокрема, повідомлення в порядку ст. 45 ЗУ «Про запобігання корупції» шляхом подачі електронної декларації до НАЗК і не повідомлення в порядку ст. 52 цього Закону шляхом подачі окремої інформації до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування виключають наявність вини у формі умислу в учиненні зазначених дій, а відтак і наявності суб'єктивної сторони даного правопорушення.

Таким чином, аналізуючи зібрані у справі докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що будь-які докази того, що ОСОБА_1 діяв умисно, усвідомлював протиправний характер своїх дій, який посягає на встановлений правопорядок, в матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутні.

При цьому, під час судового розгляду встановлено, що у протоколі про адміністративне правопорушення № 32 від 13.11.2017 року складеного відносно ОСОБА_1 за ч.2 ст. 172-6 КУпАП помилково і невірно зазначено дату народження особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, - ІНФОРМАЦІЯ_5 замість правильної дати народження - ІНФОРМАЦІЯ_1, що вказує на те, що цей протокол не може бути визнаний судом у розумінні ст.ст. 251, 252 КУпАП як належний та допустимий доказ вини ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 у скоєнні ним адміністративного правопорушення.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, суд приходить до переконання про відсутність у діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП, а тому провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі п.1ст.247 КУпАП.

Окрім того, зі змісту ст. 7 КУпАП вбачається, що «застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом», тобто яка передбачає чітке виконання передбачених законом норм, а отже, забороняє притягнення особи до адміністративної відповідальності за аналогією, і унеможливлює застосування по аналогії норм, що закріплюють склад правопорушень.

Таким чином, з аналізу норм ст. 7, ч.1 ст.172-6 КУпАП, п. п. «ґ» п.1 ч.1 ст. 3, ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», ч.6 ст. 126 Конституції України, ст. 119 Закону України № 1402 «Про судоустрій та статус суддів» і в розумінні цих норм права вбачається, що ОСОБА_1 не може бути суб'єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП, оскільки з 23.05.2017 р. він звільнений рішенням ВРП України з посади судді Тульчинського районного суду Вінницької області і фактичного з того часу не є субєктом декларування.

На підставі викладеного, керуючись ч.6 ч.7 ст. 126 Конституції України, ст.ст. 7, 9, 10, 11, 247, 283-285 КУпАП, ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції»,

Постановив:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Вінницької області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: