Справа № 595/1590/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22.12.2017

м.Бучач

Суддя Бучацького районного суду Тернопільської області Содомора Р.О., розглянувши матеріали справи, яка надійшла із Бучацького ВП ГУНП в Тернопільській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, жительки с.Ріпинці Бучацького району Тернопільської області, непрацюючої, до адмінвідповідальності не притягувалася,

за ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Як вбачається із матеріалів справи, 30 жовтня 2017 року приблизно 17 год. 00 хв. ОСОБА_1 перебуваючи в с.Цвітова по вул.Л.Українки, виражалася нецензурними словами в сторону ОСОБА_2, чим своїми діями вчинила дрібне хуліганство.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину у вчиненні правопорушення заперечила, суду пояснила, що вона перебувала по місцю проживання ОСОБА_2, де між ними виник конфлікт.

Дослідивши в сукупності докази , зібрані по справі, вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адмінправопорушення, а тому справу слід закрити, виходячи із таких підстав:

Відповідно до ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно вимог ст.173 КУпАП дрібне хуліганство- це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Субєктивна сторона даного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього.

Положенням ст.10 КУпАП передбачено, що адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, усвідомлювала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо допускала настання цих наслідків.

Об'єктом правопорушення, відповідальність за яке визначена ст.173 КУпАП, є суспільні відносини у сфері громадського порядку, тобто з обєктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку

На даний час термін «громадський порядок» визначено у Положенні про службу дільничних інспекторів міліції в системі Міністерства внутрішніх справ України, затвердженого Наказом Міністерства внутрішніх справ України №550 від 11.11.2010 року, зокрема, згідно п.1.6 громадський порядок - це система суспільних відносин, які складаються і розвиваються в громадських місцях під впливом правових та соціальних норм, спрямованих на забезпечення нормального функціонування установ, організацій, громадських об'єднань,

праці й відпочинку громадян, повагу до їх честі, людської гідності та громадської моралі.

Обовязковою ознакою обєктивної сторони вищевказаного правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема підїзди, а також підземні переходи, стадіон (п.1 ст.1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоровя населення» від 22.09.2005 року).

Суд враховує те, що для кваліфікації дій особи за ст. 173 КУпАП необхідна наявність в цих діях хуліганського мотиву.

У судовому засіданні не знайшло підтвердження, а також і не вбачається із матеріалів справи, що дії ОСОБА_1 посягали на громадський порядок. Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у своєму Інформаційному листі №223-192/0/4-13 від 30.01.2013 «Про практику застосування судами при розгляді справ окремих норм матеріального права щодо кваліфікації хуліганства» розкриває зміст поняття громадського порядку, а також розяснює, що хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, повязаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

Пояснення допитаної у судовому засіданні ОСОБА_1 і матеріали справи дають підстави стверджувати те, що конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виник на ґрунті особистих стосунків, а в діях ОСОБА_1 відсутній хуліганський мотив.

Крім цього, суд вважає, що оскільки органом, який склав протокол, не зібрано достатнього належних та допустимих доказів порушення громадського порядку, судом зясовано, що конфлікт мав місце по місцю проживання ОСОБА_2, яке суд не вважає громадським місцем в розумінні ст.173 КУпАП, а будь-які нецензурні висловлювання на ґрунті особистих відносин, не дають підстав вважати доведеним порушення громадського порядку.

У зв'язку із цим дії ОСОБА_1 не можуть кваліфікуватися як дрібне хуліганство, що указує на не доведеність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. На підставі наведеного суд вважає за необхідне провадження у даній справі закрити із підстав, передбачених п.1 ст. 247 КУпАП.

На підставі наведеного та керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

Закрити провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП у зв'язку з відсутністю в діях складу адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП.

Апеляційну скаргу на постанову може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: ОСОБА_3