Дата документу 27.09.2017 Справа № 554/5332/17
П О С Т А Н О В А

Іменем України

27 вересня 2017 року суддя Октябрського районного суду м. Полтави Савченко А.Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Полтаві у залі суду протокол про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП і матеріали справи додані до нього щодо

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця і мешканця ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, інші дані про особу невідомі і ініціатором складення протоколу не надані

в с т а н о в и в :

Відповідно до протоколу, складеного ДОП Полтавського ВП ГН НП у Полтавській області рядовим поліції ОСОБА_2 порушник ОСОБА_1 «10 червня 2017 року, близько 13 год., по вулиці Ціолковського, 41 біля підїзду будинку лаявся нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_3, чим допустив порушення грполмадського порядку», що на думку ініціатора складення протоколу, є вчиненням адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

В судове засідання порушник не явився, органами поліції, які повинні були його доставити в суд для розгляду протоколу відповідно до статті 277 КУпАП та ухвали суду про примусовий привід, не доставлений, в звязку з чим суд розглянув справу за його відсутності.

Дослідивши матеріали, додані до протоколу, суд приходить до висновку про відсутність доказів вчинення ОСОБА_1 інкримінованого йому правопорушення та необхідності закриття справи щодо нього за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, виходячи з наступного.

Відповідно до статті 173 КУпАП відповідальність за нею наступає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Як видно із змісту протоколу, він складений з грубими порушеннями вимог ст. 256 КУпАП, яка встановлює, що в протоколі про адміністративне правопорушення, зокрема, повинні бути зазначені: дата і місце його складення, посада, прізвище, імя по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу порушника; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення порушника; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка вчинила адміністративне правопорушення. У разі відмовлення особи, яка вчинила правопорушення, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це.

При складенні протоколу порушникові розяснюються його права і обовязки, передбачені ст. 268 КУпАП, про що робиться відмітка у протоколі.

Ці вимоги закону ініціатором складення протоколу були грубо порушені.

Обєктивна сторона правопорушення, передбаченого вказаною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Зокрема, це нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, повязану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розвязній манері.

До інших проявів дрібного хуліганства необхідно віднести: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком; безпідставне порушення спокою громадян телефонними дзвінками, лихослівя по телефону; співання непристойних пісень; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; ґвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; справляння природних потреб у не відведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільна без потреби зупинка комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; неправдиве повідомлення про смерть родичів, знайомих, якщо це не призвело до тяжких наслідків; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявленням неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах тощо.

Обовязковою ознакою обєктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема підїзди, а також підземні переходи, стадіони.

Субєктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом субєктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Всупереч зазначеному, ініціатор складення протоколу та притягнення особи до адміністративної відповідальності не виклав в протоколі цих складових елементів правопорушення.

Так, суть викладеного ним в протоколі про вчинення адміністративного правопорушення не відповідає ознакам складу адміністративного правопорушення, зазначеним у статті 173 КУпАП, що порушує право на захист особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

В протоколі не зазначено, чи є місце, де порушник лаявся нецензурною лайкою, громадським, чи були присутні при вчиненні інкримінованих порушникові дій інші особи, чи було порушено спокій громадян, що являється обовязковою ознакою обєктивної сторони складу цього правопорушення, тощо, а лише констатується факт такого вчинення, що є недопустимим, оскільки відповідальність повинна наступати за конкретно вчинене діяння, що слідує із змісту ч. 1 ст. 9 КУпАП, якою визначено поняття адміністративного правопорушення.

Крім того, із заяви потерпілої, яка була досліджена в суді (а. с. 4), слідує, що порушник вчинив дії щодо неї на грунті особистих неприязних стосунків, а не з метою порушення громадського порядку, і при цьому погрожував фізичною розправою їй та її дитині, а також знищенням майна, відповідальність за що не передбачена інкримінованою йому нормою закону. З викладеного потерпілою також не вбачається, що діями порушника було порушено спокій громадян.

Протокол оформлений неохайно з недодержанням вимог, які зазначені в статті 256 КУпАП.

Всупереч вимог КУпАП в протоколі зазначені неповні відомості про особу, зокрема, ІНФОРМАЦІЯ_3, сімейний стан правопорушника, чи притягувався він раніше до відповідальності (адміністративної, кримінальної), документ, що посвідчує особу порушника, а також не зазначено РНОКПП порушника, що свідчить про не встановлення його особи, а отже і можливості перевірки причетності його до скоєного та можливості виклику і явки до суду для розгляду справи. Підтвердженням цьому є те, що справа декілька разів призначалась до розгляду в суді і жодного разу розглядом не була розпочата, оскільки порушник в судове засідання не зявлявся. З метою забезпечення його явки судом виносились постанови про примусовий привід, який поліцією залишився не виконаний.

Отже, судом встановлено, що надані ініціатором складення протоколу дані про особу порушника є неповними та такими, що не встановлюють його особу як порушника, а отже і факту вчинення інкримінованого правопорушення саме цією особою.

Суд вжив вичерпних заходів для доставки в суд порушника з метою розгляду протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, але із-за відсутності відомостей про особу і невиконання працівниками поліції їх обовязку про примусову доставку особи в суд для розгляду протоколу не зміг встановити, що дії, які інкримінуються порушнику, вчинені саме ним.

Таким чином, судом встановлено, що дії, які інкримінуються порушнику і зазначені в протоколі, не можуть розцінюватися як дрібне хуліганство і не свідчать про факт його вчинення саме порушником.

Оскільки протокол складено без додержання вимог, які зазначені в статті 256 КУпАП та всупереч їм, то суд позбавлений можливості приймати його до уваги як доказ по справі.

За таких обставин суд вважає, що відсутні підстави для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, а тому справа підлягає закриттю за відсутності в діяннях останнього складу інкримінованого йому правопорушення та самої події правопорушення відповідно до вимог п. 1 статті 247 КУпАП.

Керуючись статтями 247, 283 та 284 КУпАП,

п о с т а н о в и в :

Закрити справу щодо ОСОБА_1 на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 173 КУпАП..

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя А. Г. Савченко