ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД М.КИЄВА
справа № 753/7183/17
провадження № 3/753/2531/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"21" червня 2017 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Цимбал І.К., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 41 КУпАП ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця с. Мульчиці Рафалівського району, Ровенської області, українець, громадянин України, ідентифікаційний код НОМЕР_1, працює на посаді директора Комунального некомерційного підприємства «Консультативно-діагностичного центру №2 Дарницького району м. Києва», проживає за адресою: АДРЕСА_1,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №26-228/95 від 17.02.2017 року, складеного головним державним інспектором Головного управління Держпраці у Київській області Рибачук А.В. виявлено порушення вимог законодавства про працю та про охорону праці в у комунальному некомерційному підприємстві «Консультативно-діагностичний центр №2 Дарницького району м. Києва» за адресою 02091, м. Київ, Дарницький район, Харківське шосе,буд. 121, директором якого є ОСОБА_2 Порушення виявлено під час проведення перевірки 17 лютого 2017 року о 15.00 год. згідно акту № 26-228/143 від. 17.02.2017 року.

Так, у вище вказаному акті зазначено, що в порушення вимог ст.29 КЗпП України, не проінформовано під розписку про умови праці, наявність на робочому місці небезпечних і шкідливих виробничих факторів; в порушення вимог ч. 5 ст. 79 КЗпП України за два тижні власник або уповноважений ним орган письмово не повідомляє працівників про дату початку відпустки, про що свідчить відсутність підтверджувальних документів; в порушення вимог ч. 4 ст. 115 КЗпП України та ч. 1 ст. 21 Закону України «Про відпустки» заробітна плата працівникам за час відпустки виплачується пізніше ніж за три дні до її початку.

Наприклад: згідно наданого для перевірки наказу №79 від 29.04.2016 року «Про надання відпустки» період відпустки ОСОБА_4 з 18.05.2016 по 31.05.2016 року, відповідно до платіжного доручення №605 виплата зарплати була здійснена 16.05.2016 року, що є порушення строку виплати.

Крім того, в порушення вимог ч. 1 ст. 116 КЗпП України при звільненні працівника виплата всіх сум, що належать йому від підприємства, установи, організації, не проводиться в день звільнення.

Наприклад: згідно з наказу №30 «Про припинення трудових відносин» від 03.10.2016 року ОСОБА_5 була звільнена з займаної посади за власним бажанням з 03.10.2016 року. У наданому для перевірки розрахунковому листі за жовтень та платіжного доручення №766 від 17.10.2016 року розрахунок при звільненні проведено 18 .10.2016 року. Згідно з наказу № 1 «Про припинення трудових відносин» від 10.01.2017 року ОСОБА_6 був звільнений з займаної посади за власним бажанням з 10.01.2017 року. У наданому для перевірки розрахунковому листі за січень та платіжного доручення №9 від 01.02.2017 року розрахунок при звільненні проведено 02.02.2017 року. Згідно з наказу №2 «Про припинення трудових відносин» від 16.01.2017 року ОСОБА_7 була звільнена з займаної посади за власним бажанням з 16.01.2017 року. У наданому для перевірки розрахунковому листі за січень та платіжного доручення №9 від 01.02.2017 року розрахунок при звільненні проведено 02.02.2017 року. Згідно з наказу №3 «Про припинення трудових відносин» від 31.01.2017 року ОСОБА_8 була звільнена з займаної посади за власним бажанням з 31.01.2017 року. У наданому для перевірки розрахунковому листі за січень та платіжного доручення №9 від 01.02.2017 року розрахунок при звільненні проведено 02.02.2017 року.

Крім того, в акті зазначено, що в порушення вимог ст. 142 КЗпП України правила внутрішнього трудового розпорядку затверджені не трудовим колективом за поданням власника або уповноваженого ним органу і виборним органом первинної профспілкової організації (профспілковим представником) на основі типових правил; в порушення вимог

ст. 163 КЗпП України на роботах із шкідливими та небезпечними умовами праці, а також на роботах, пов'язаних із забрудненням або здійснюваних у несприятливих температурних умовах, працівникам видаються безоплатно за встановленими нормами спеціальний одяг, спеціальне взуття та інші засоби індивідуального захисту; в порушення вимог ст. 169 КЗпП України попередній (при прийнятті на роботу) та періодичні (протягом трудової діяльності) медичні огляди працівників не організовані за кошти власника або уповноваженого ним органу; в порушення вимог ч.1 ст.170 КЗпП України працівників, що потребують за станом здоров'я надання легшої роботи,не переводять за їх згодою на таку роботу відповідно до медичного висновку; в порушення вимог статті 47 санаторно-курортне лікування та оздоровлення за наявності підстав не забезпечуються. Зазначені порушення підпадають під дію вимог ч.1статті 41 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

В судовому засіданні ОСОБА_2 вину не визнав не визнав та пояснив, що вказані обставини не відповідають дійсності останнім не було порушено вимоги закону.

Вислухавши пояснення ОСОБА_2, дослідивши матеріали справи, вислухавши, вважаю, що склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 41 ч. 1 КУпАП в діях ОСОБА_2 не знайшов свого підтвердження в судовому засіданні виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 256 КУпАП України у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Відповідно до ч. 1 ст. 41 КУпАП адміністративна відповідальність настає за Порушення встановлених термінів виплати пенсій, стипендій, заробітної плати, виплата їх не в повному обсязі, терміну надання посадовими особами підприємств, установ, організацій незалежно від форми власності та фізичними особами - підприємцями працівникам, у тому числі колишнім, на їхню вимогу документів стосовно їх трудової діяльності на даному підприємстві, в установі, організації чи у фізичної особи - підприємця, необхідних для призначення пенсії (про стаж, заробітну плату тощо), визначеного Законом України «Про звернення громадян», або надання зазначених документів, що містять недостовірні дані, порушення терміну проведення атестації робочих місць за умовами праці та порядку її проведення, а також інші порушення вимог законодавства про працю.

Разом з тим, ознаки правопорушення, яке на думку інспектора, вчинено ОСОБА_2 на посаді директора Комунального некомерційного підприємства «Консультативно-діагностичного центру №2 Дарницького району м. Києва», про що зазначено у протоколі, не відповідають змісту диспозиції ч.1 ст.41 КУпАП, оскільки в протоколі не зазначено про конкретні дії ОСОБА_2, якими вчинено адміністративне правопорушення і суд позбавлений можливості пересвідчитися в наявності складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_2

При цьому лише з обставин, зазначених в протоколі, зокрема у сформульованому в ньому обвинуваченні, може виходити суд при вирішенні справи про адміністративне правопорушення.

Враховуючи положення статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, а також беручи до уваги висновки ЄСПЛ у справах «Малофєєва проти Росії», заява № 36673/04 рішення від 30.05.2013 року та «Кареліна про Росії», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 року, ЄСПЛ серед іншого зазначив, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготовитися до захисту) та принципу рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується на стороною обвинувачення, а фактично судом).

Згідно п. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі підлягає закриттю, якщо у діях особи, яка притягується до адміністративної відповідальності відсутні події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи те, що вина ОСОБА_2 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 41 КУпАП не доведена провадження у справі підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ч. 1 ст. 41, п.1 ст. 247, 284, 285 КУпАП, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 41 КУпАП відносно ОСОБА_2 закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Апеляційного суду м. Києва через Дарницький районний суд м. Києва.

Суддя: