П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї НИ

"30" жовтня 2017 р. смт. Піщанка

Суддя Піщанського районного суду Вінницької області Гринишина А.А., розглянувши матеріали, що надійшли від управління захисту економіки у Вінницькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого в ІНФОРМАЦІЯ_3 (Леніна), 258, голову Рудницької селищної ради, до адміністративної відповідальності не притягувався,картка фізичної особи - платника податків НОМЕР_1, за ч. 1 ст. 172-6 КУпА , права відповідно до ст. 268 КУпАП роз'яснено, -

В С Т А Н О В И Л А :

25 липня 2017 року до суду від управління захисту економіки у Вінницькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії ВІ № 917064 від 18 липня 2017 року, в якому зазначено, що ОСОБА_1, будучи головою Рудницької селищної ради 7 скликання, тобто посадовою особою місцевого самоврядування, та суб'єктом, визначеним підпунктом "в" п.1 ч. 1 ст. 3 ЗУ "Про запобігання корупції", в порушення вимог ч. 1 ст. 45 вказаного Закону, несвоєчасно без поважних причин подав декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2016 рік, а саме подав декларацію 01 травня 2017 року о 00 годині 39 хвилини.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративного правпорушення не визнав та пояснив суду, що зробив для подачі декларації все можливе, проте не зміг вчасно подати декларацію по причині незадовільної роботи реєстру, умислу на вчинення правопорушення не мав, оскільки заздалегідь зареєструвався в реєстрі та до 28 квітня 2017 року заповнив всі розділи декларації, проте його намаганння відправити декларацію були безуспішними з технічних причин незадовільної роботи реєстру.

Захисник ОСОБА_1 - адвокат ОСОБА_2 в судовому засіданні просив суд ОСОБА_1 М суворо не карати, адже в його діях не було умислу на несвоєчасне подання декларації, а подав він її з порушенням встановленого законом строку по причині збоїв в роботі офіційного веб-сайту Національного агенства з питань запобігання корупції з незалежних від нього причин. Крім того, захисник вказав, що на день розгляду справи закінчилися строки накладення адміністративного стягнення та справа відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю.

Прокурор Вараниця В.М. в судовому засіданні вважав необхідним визнати ОСОБА_1 винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, оскільки в його діях наявний склад корупційного адміністративного правопорушення, та накласти на нього стягнення в межах санкції статті. Вважає, що проважність причин пропуску ОСОБА_1 строку подачі декларації не доведена та необгрунтована.

Заслухавши учасників процесу, дослідивши матеріали справи, оцінивши надані учасниками судового процесу докази в їх сукупності, проаналізувавши положення чинного законодавства, суд дійшов наступного.

Судом встановлено, що відповідно до рішення Рудницької селищної ради Вінницької області 1 сесії 7 скликання № 1/1/2015 від 06 листопада 2015 року "Про підсумки виборів депутатів Рудницької селищної ради та Рудницького селищного голови", ОСОБА_1 обрано головою Рудницької селищної ради.

Згідно довідки Рудницької селищної ради № 355 від 21 червня 2017 року, ОСОБА_1 являється головою Рудницької селищної ради.

Відповідно до ч.1ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції»особи, зазначені у пункті 1, підпунктах "а" і "в" пункту 2, пункті 5 частини першої статті 3 цього Закону, в тому числі посадові особи місцевого самоврядування, зобов'язані щорічно до 1 квітня подавати шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за минулий рік за формою, що визначається Національним агентством.

Відповідно до підпункту 1 пункту 5 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції №3 від 10.06.2016, зареєстроване в Міністерстві юстиції України від 15.07.2016 за №959/29089, щорічна декларація суб'єкта декларування подається у період з 00 годин 00 хвилин 01 січня до 00 годин 00 хвилин 01 квітня року, наступного за звітним роком. Така декларація охоплює звітний рік (період з 01 січня до 31 грудня включно), що передує року, в якому подається декларація, та містить інформацію станом на 31 грудня звітного року.

Відповідно до Закону України «Про внесення змін до деяких законів України щодо особливостей фінансового контролю окремих категорій посадових осіб» від 23.03.2017 року, строк подання щорічної декларації, для осіб, які подають таку декларацію вперше продовжено до 01.05.2017 року.

Отже, ОСОБА_1 зобов'язаний був подати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування до 00:00 год. 01.05.2017 року.

З матерілів справи, а саме з рапорту старшого уперуповноваженого МВ № 4 УЗЕ у Вінницькій області ДЗЕ Національної поліції України, майора поліції ОСОБА_3 від 27 червня 2017 року, встановлено, що 09 червня 2017 року за вхідним № 762 з прокуратури Вінницької області надійшло повідомлення, зареєстроване за вих № 32-249 вих-17 від 07 червня 2017 року, про несвоєчасне подання декларації особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, селищним головою смт. Рудниця Піщанського району Вінницької області ОСОБА_1. 16 червня 2017 року по даному факту у ОСОБА_1 старшим лперуповноваженим МВ №4 УЗЕ у Вінницькій області ДЗЕ Національної поліції України, капітаном поліції ОСОБА_4 були відбрані пояснення.

Стаття 38 Кодексу України про адміністративні правопорушення регламентує строки накладення адміністративного стягнення. Так адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді). Якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій цієї статті. Адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов"язаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Відповідно до положень п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин, як закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Таким чином, з огляду на те, що органи Національної поліції є належним органом, який повноважний складати протоколи про адміністративне правопорушення за ст.172-6 КУпАП, то саме день повідомлення вказаного органу про вчинення корупційного правопорушення з боку ОСОБА_1, тобто 09 червня 2017 року, є в даному випадку днем виявлення правопорушення.

Відтак, враховуючи отримання станом на 09 червня 2017 року УЗЕ у Вінницькій області ДЗЕ Національної поліції України повідомлення про несвоєчасне подання декларації особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, головою Рудницької селищної ради ОСОБА_1, саме з цієї дати обраховується строк виявлення правопорушення так як, посадові особи органів Національної поліції відповідно до статті 255 Кодексу України про адміністративні правопорушення мають повноваження на складення протоколів про правопорушення, в тому числі за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Відтак судом встановлено, що станом на 09 червня 2017 року УЗЕ у Вінницькій області ДЗЕ Національної поліції України було виявлено факт несвоєчасного подання декларації ОСОБА_1, а 18 липня 2017 року було складено протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Таким чином, беручи до уваги факт спливу строку накладення адміністративного стягнення за вчинення корупційного правопорушення, яке може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виялення, суд зобов'язаний прийняти рішення про закриття провадження по справі відповідно до положень п. 7 ч. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 278 КУпАП, орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує такі питання: чи належить до його компетенції розгляд даної справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи сповіщено осіб, які беруть участь у розгляді справи, про час і місце її розгляду; чи витребувано необхідні додаткові матеріали; чи підлягають задоволенню клопотання особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілого, їх законних представників і адвоката.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

З витягу послідовності дій користувача "Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, які вчинив ОСОБА_1", наданих адміністративним департаментом НАЗК вбачається, що останній зареєструвався в ІТС Реєстр 21 березня 2017 року о 08 год 32 хв., розпочав сесію в Єдиному державному реєстрі декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування 21 березня 2017 року о 08 год 33 хв. 15 сек,. об 08 год 44 хв створив чернетку, та заповнював та переглядав розділи декларації 1, 2.1, 2.2, 3, а в 09 год 44 хв 21 березня 2017 року натиснув кнопку "Зберегти чернетку" та закінчив сесію. В подальшому ОСОБА_1 розпочав сесію в Єдиному державному реєстрі декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування 20 квітня 2017 року о 18 год 07 хв. та до 22 год. 27 хв. працював в реєстрі. Наступного разу ОСОБА_1 розпочав сесію в реєстрі 21 квітня 2017 року о 10 год 53 хв, та з цього моменту та до 11 год 55 хв 21 квітня 2017 року заповнював та переглядав розділи 1, 2.1, 2.2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12,1 3, 14, 15, 16 декларації. Також ОСОБА_1 працював у реєстрі 21, 24, 25, 26, 27, 28 квітня 2017 року та заповнював та переглядав розділи 1, 2.1, 2.2, 3, 4, 5, 6, 7, 8, 9, 10, 11, 12,1 3, 14, 15, 16 декларації. 01 травня 2017 року ОСОБА_1 розпочав сесію в реєстрі о 00 год 12 хв, заповнив та переглянув розділи 1 та 14 декларації, та о 00 год 16 хв натиснув кнопку "Вийти". О 00 год 23 хв ОСОБА_1 знову зайшов до реєстру та зповнював та переглядав розділи 1, 2.1, 6, 7,11 декларації та виправляв у них логічні помилки, а в подальшому о 00 год 38 хв 01 травня 2017 року натиснув кнопку "Подати документ", а о 00 год 39 хв подання декларації було підтверджено електронно-цифровим підписом.

Згідно із ч. 1 ст. 172-6 КУпАП, відповідальність за вказаною статтею настає за умови несвоєчасного подання без поважних причин декларації особою, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Слід зазначити, що диспозиція ч.1ст.172-6 КпАП Україниза своїм змістом є бланкетною адміністративно-правовою нормою, тобто нормою, яка лише називає або описує правопорушення, а для повного визначення його ознак відсилає до інших норм.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Так, відповідно до ст. 10 КУпАПадміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо припускала настання цих наслідків.

Суть корупційного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1ст.172-6 КУпАПполягає в порушенні вимог фінансового контролю, яке полягає у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Конструктивною ознакою цього правопорушення є несвоєчасне подання декларації без поважних на те причин. Тобто, за наявності останніх, відповідальність за аналізованою частиною статті виключається.

Під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у зв'язку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха (повені, пожежі, землетрусу), технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію, перебуванням (триманням) під вартою тощо.

Об'єктивна сторона вказаного правопорушення виражається в активній формі прояву та полягає у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації.

Предметом правопорушення є декларація, подана шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції: а) за минулий рік; б) за період, не охоплений раніше поданими деклараціями.

Суб'єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст.172-6 КУпАПхарактеризується наявністю вини у формі прямого чи не прямого умислу та настає лише за умови, що особа усвідомлювала протиправний характер своїх дій і мала прямий умисел, спрямований на ухилення від подання чи несвоєчасне подання декларації, керуючись при цьому особистим інтересом чи інтересами третіх осіб. Вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Вказане узгоджується з розя'сненнями Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ, викладеними у листі від 22.05.2017р. щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією.

Згідно матеріалів справи, а саме з послідовності дій користувача "Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування", які вчинив ОСОБА_1, що були наданні НАЗК на запит суду, вбачається, що ОСОБА_1, починаючи з 21 березня 2017 року неодноразово заповнював електронну декларацію та зберігав відомості та станом на 28 квітня 2017 року ним було заповнено всі розділи декларації. 01 травня 2017 року о 00 год 23 хв ОСОБА_1 зайшов до реєстру та зповнював та переглядав розділи 1, 2.1, 6, 7,11 декларації та виправляв у них логічні помилки, а в подальшому о 00 год 38 хв 01 травня 2017 року натиснув кнопку "Подати документ", а о 00 год 39 хв подання декларації було підтверджено електронно-цифровим підписом.

Таким чином, надані до суду матеріали свідчать про відсутність у ОСОБА_1 умислу на вчинення вказаного адміністративного правопорушення, а тому відсутня суб'єктивна сторона складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП встановлено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, аналізуючи докази, зібрані під час розгляду справи та аналізуючи законодавство щодо запобігання корупції, суд приходить до переконання про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1ст.172-6 КУпАП, а саме: несвоєчасного подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування без поважних причин, а тому справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 247 КупАП, за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Щодо права на оскарження постанови суду в справі про адміністративне правопорушення, суд вважає за необхідне зазначити наступне.

Відповідно до ч. 2 ст.294 КУпАП, постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена вичерпним переліком осіб, до яких належать особа, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законний представник, захисник, потерпілий, його представник.

За змістом ст.ст. 7, 287 КУпАП прокурор має право на оскарження постанов по справах про адміністративні правопорушення у випадках, передбачених ч.5 ст.7 цього Кодексу, а саме коли прокурор здійснює нагляд за додержанням законів при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення шляхом реалізації повноважень щодо нагляду за додержанням законів при застосуванні заходів примусового характеру, пов'язаних з обмеженням особистої свободи громадян.

Стаття 250 КУпАП передбачає право прокурора перевіряти правильність застосування відповідними органами (посадовими особами) заходів впливу за адміністративні правопорушення. Такими заходами примусового характеру, пов'язаними з обмеженням особистої свободи громадян, фактично є лише адміністративний арешт. Однак, за правопорушення, пов'язані з корупцією, він не застосовується.

Згідно з положеннями ст. 24 Закону України «Про прокуратуру», яка визначає особливості здійснення окремих форм представництва інтересів держави в суді, йдеться про право прокурора на подання апеляційної чи касаційної скарги на судове рішення лише в цивільній, адміністративній і господарській справі. При цьому в ч. 7 ст. 24 Закону чітко зазначено, що повноваження прокурорів, передбачені цією статтею, здійснюються виключно на підставах та в межах, передбачених процесуальним законодавством.

Аналогічні висновки містяться і в Інформаційному листі судової палати у кримінальних справах Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ "Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правпорушення, пов'язані з корупцією" від 22 травня 2017 року № 223-943/0/4-17 від 22 травня 2017 року, в якому зазначено, що за змістом ч. 1 ст. 287 КУпАП постанова у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 цього Кодексу, якою визначено, що прокурор здійснює нагляд за додержанням законів при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення шляхом реалізації повноважень щодо нагляду за додержанням законів при застосуванні заходів примусового характеру, повязаних з обмеженням особистої свободи громадян. Тобто прокурор може реалізувати своє право на апеляційне оскарження у справах про адміністративні правопорушення у визначених законом випадках виключно на стадії виконання судового рішення.

Керуючись ст. 38, ч. 1 ст. 172-6, ст.ст. 221, 245, п. п. 1,7 ч. 1 ст. 247, ст. ст. 250, 251, 252, 256, 268, 280, 283, 284, 287, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя,

П О С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_1 визнати невинуватим у вчиненні адміністративного правпорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 закрити на підставі п. 1 ст. 247 КупАП за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена на підставі ст.294 КУпАП особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених частиною пятою статті 7 та частиною першою статті 287 цього Кодексу, до апеляційного суду Вінницької області через Піщанський районний суд Вінницької області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: