П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.11.2017 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області в особі ОСОБА_1М, з участю прокурора Малицького С.І. , особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2А, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Ужгороді справу про адміністративне правопорушення відносно: ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_1, проживаючий - Мукачівський р-н., с. Ракошино, вул. Гвардійська , 16 , місце роботи - Директор НВК "Гармонія" , депутат Закарпатської обласної ради, щодо вчинення ним адміністративного правопорушення передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

З протоколу № 77 про порушення ч.2 ст. 172-6 КУпАП від 31 серпня 2017 року вбачається, що ОСОБА_2 обрано депутатом Закарпатської обласної ради сьомого скликання відповідно до протоколу Закарпатської обласної виборчої комісії «Про результати виборів депутатів Закарпатської обласної ради у багатомандатному виборчому окрузі» від 25.10.2015року.

Згідно примітки до ст. 172-6 КУпАП, субєктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до абзацу 2 частини другої статті 45 Закону України "Про запобігання корупції" зобовязані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до п. 9 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закону) правопорушення, повязане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. З цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну або цивільно-правову відповідальність.

Згідно із статтею 68 Конституції України кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Відповідно до пункту 13 статті 1 Закону, субєкти декларування - особи, зазначені у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, інші особи, які зобовязані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Згідно із частиною другою статті 52 Закону у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів працездатних осіб, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це НАЗК. Вказана інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - Реєстр) та оприлюднюється на офіційному веб-сайті НАЗК.

Рішенням НАЗК від 10.06.2016 № 2 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» визначено, що система подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, на другому етапі розпочинає свою роботу з 01.01.2017. Повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування подаються службовими особами, які станом на 01.01.2017 року чи пізніше цієї дати займають згідно зі статтею 50 Закону відповідне становище.

Відповідно до пункту 6 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Реєстру, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 № 3, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089, субєкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення віддрфідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно пунктом 2 розділу ІІ зазначеного вище порядку, повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подається через мережу Інтернет з використанням програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті субєкта декларування після реєстрації в Реєстрі.

Відповідно до інформації регіонального сервісного центру в Закарпатській області МВС України, власником автомобіля марки Skoda Octavia А7, 2017 р.в., д/н А07478ВМ, кузов № НОМЕР_1 з 07.06.2017 року являється ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1

Згідно інформації про продавця майна ТзОВ «Закарпат-авто» вартість на дату набуття ОСОБА_2 у власність автомобіля, а саме 08.06.2017 складає 532000 гривень.

08.06.2017 року ОСОБА_2 звернувся до регіонального сервісного центру в Закарпатській області МВС України для проведення операції з первинної реєстрації легкового транспортного засобу. В той же день ОСОБА_2 отримав свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу відповідно до якого він набув у приватну власність автомобіль марки Skoda Octavia А7, 2017 р.в., д/н А07478ВМ, кузов № НОМЕР_1.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» визначено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу на 01 січня 2017 року - 1600 гривень.

Таким чином ОСОБА_2 придбав майно на суму 530000 грн., що становить 332 прожиткові мінімуми працездатних осіб, встановлених на 01 січня 2017 року, що потребує здійснення додаткових заходів фінансового контролю, передбачених частиною 2 статті 52 Закону, тому у ОСОБА_2 виник обовязок, передбачений частиною другою статті 52 Закону, а саме у десятиденний строк з моменту отримання доходу письмово повідомити про суттєві зміни в майновому стані НАЗК. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті НАЗК.

Відповідно до положень статей 251 - 253 Цивільного кодексу України передбачено, що строком є певний період у часі, зі спливом якого повязана дія чи подія, яка має юридичне значення. Він може визначатися роками, місяцями, тижнями, днями або годинами, його перебіг починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою повязано його початок.

Тобто, у ОСОБА_2 виник обовязок повідомити НАЗК про суттєві зміни в майновому стані упродовж періоду з 07.06.2017 по 17.06.2017.

18.06.2017 року ОСОБА_2 порушив порядок, передбачений частиною другою статті 52 Закону, а саме у десятиденний строк з моменту отримання доходу письмово не повідомив НАЗК про суттєві зміни в майновому стані.

Перевіркою встановлено, що відповідно до інформації розміщеної на офіційному сайті НАЗ (https://public.nazk.gov.ua/declaratiob/232490a4-e675-4bb1- aea6-cle8a35a38fb) ОСОБА_2 повідомив про суттєві зміни в майновому стані лише 22.06.2017, тобто, несвоєчасно.

Таким чином, депутат Закарпатської обласної ради ОСОБА_2 згідно підпункту е) пункту 1 частини 1 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон), субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, в порушення ч. 2 ст. 52 Закону, в установлений законом термін, не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - НАЗК) про суттєві зміни в майновому стані, а саме про придбання автомобіля марки Skoda Octavia А7, 2017 р.в., д/н А07478ВМ, кузов № НОМЕР_1 вартість якої становить 532000 тисяч гривень чим вчинив правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2, ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

В судовому засіданні прокурор підтримав обставини викладені у протоколі, просив суд визнати ОСОБА_2А винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

ОСОБА_2А в судовому засіданні вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП не визнав, зазначив, що обставини викладені в протоколі не відповідають дійсності. Органи Національної поліції обвинувачують його в тому, що при купівлі авто він не повідомив шляхом складання е-декларації на офіційному сайті Національного агентства з питань запобігання корупції про суттєві зміни у його майновому стані. В свою чергу він неодноразово намагався подати таку декларацію, однак через завантаженість системи, таке йому протягом тривалого часу не вдавалось зробити, вводячи свій пароль допуску до його кабінету не було . Також , він не маючи технічної можливості , не з його вини , попросив колегу допомогти йому у здійсненні такої операції, однак систематично, в різний час доби намагаючись ввійти до свого кабінету для заповнення е -декларації постійно виникали збої . Разом з тим, 22.06.2017 року ним було подано інформацію про суттєві зміни в майновому стані. . А тому просив суд закрити провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 172-6 КУпАП відносно нього, за відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення .

Заслухавши думку прокурора, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідка ОСОБА_3, яка суду пояснила, що допомагала ОСОБА_2А вчиняти дії щодо подання ним доповнень до декларації , однак протягом тривалого часу в різний період доби до системи доступу не було , дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до вимог КУпАП, одним із завдань провадження у адміністративних справах цієї категорії є забезпечення судами своєчасного, всебічного, повного та обєктивного дослідження всіх обставин, передбачених ст.ст.247 і 280 КпАП, звертаючи особливу увагу на зясування таких питань:

- чи мало місце правопорушення, за яке особа притягується до відповідальності;

- чи містить діяння склад адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, передбаченого КпАП

- чи є особа винною у його вчиненні;

- чи належить вона до субєктів цього правопорушення;

- чи не містить правопорушення ознак злочину;

- чи не закінчилися на момент розгляду справи строки, передбачені ст.38 КпАП;

- чи немає інших обставин, що виключають провадження у справі.

Суди мають також зясовувати мотив і характер вчиненого діяння, повноваження особи, яка його вчинила, наявність причинного звязку між діянням і виконанням особою повноважень, а також інші обставини, які мають значення для справи. Наявним у матеріалахсправи доказам, суд повинендати належну оцінку.

При розгляді справ про адміністративні правопорушення, повязані з корупцією, суди зобовязані забезпечувати своєчасний та якісний їх розгляд, точне й неухильне застосування чинного законодавства.

Вирішуючи справи цієї категорії, суди повинні керуватися Конституцією, Конвенцією ООН проти корупції (Нью-Йорк, 31 жовтня 2003 року), Кримінальною конвенцією Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 27 січня 1999 року), додатковим протоколом до Кримінальної конвенції Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 15 травня 2003 року), законом «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 №1700-VІІ, КУпАП, іншими нормативно-правовими актами, а також практикою Європейського суду з прав людини.

У цьому аспекті слід зауважити, що рішенням ЄСПЛ від 14.10.2010 р. у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості й точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обовязків осіб, національні органи зобовязані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Як вбачається з матеріалів адміністративної справи , відповідно до інформації регіонального сервісного центру в Закарпатській області МВС України, власником автомобіля марки Skoda Octavia А7, 2017 р.в., д/н А07478ВМ, кузов № НОМЕР_1 з 07.06.2017 року являється ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1

Згідно інформації про продавця майна ТзОВ «Закарпат-авто» вартість на дату набуття ОСОБА_2 у власність автомобіля, а саме 08.06.2017 складає 532000 гривень.

08.06.2017 року ОСОБА_2 звернувся до регіонального сервісного центру в Закарпатській області МВС України для проведення операції з первинної реєстрації легкового транспортного засобу. В той же день ОСОБА_2 отримав свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу відповідно до якого він набув у приватну власність автомобіль марки Skoda Octavia А7, 2017 р.в., д/н А07478ВМ, кузов № НОМЕР_1.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» визначено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу на 01 січня 2017 року - 1600 гривень.

Таким чином ОСОБА_2 придбав майно на суму 530000 грн., що становить 332 прожиткові мінімуми працездатних осіб, встановлених на 01 січня 2017 року, що потребує здійснення додаткових заходів фінансового контролю, передбачених частиною 2 статті 52 Закону, тому у ОСОБА_2 виник обовязок, передбачений частиною другою статті 52 Закону, а саме у десятиденний строк з моменту отримання доходу письмово повідомити про суттєві зміни в майновому стані НАЗК. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті НАЗК.

Перевіркою встановлено, що відповідно до інформації розміщеної на офіційному сайті НАЗ (https://public.nazk.gov.ua/declaratiob/232490a4-e675-4bb1- aea6-cle8a35a38fb) ОСОБА_2 повідомив про суттєві зміни в майновому стані 22.06.2017 .

Відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону та розяснення Національного агентства з питань запобігання корупції, особи які станом 01.09.2016 р. та в подальшому, займали відповідальне становище, зобовязані в десятиденний термін, шляхом заповнення відповідної Е-декларації на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції, повідомити Національне агентство про суттєві зміни у майновому стані (в разі їх виникнення), які перевищують 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року.

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції №3 затверджено Форму повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб'єктадекларування, яка зареєстрована в Міністерстві юстиції України 15.07.2016р. за №961/29091, відповідно до якої під суттєвою зміною у майновому стані суб'єкта декларування розуміється отримання ним одноразового доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 01 січня, у якому подається повідомлення. Якщо вартість майна перевищує 50 мінімальних заробітних плат, але була сплачена частинами, то повідомлення про суттєві зміни в майновому стані подається після переходу права власності на таке майно. Дохід, який був нарахований, але не сплачений (не отриманий), не повідомляється. Повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування подається ним особисто шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції через власний персональний електронний кабінет суб'єкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, яку такий суб'єкт декларування подає відповідно доЗакону України "Про запобігання корупції".

Частиною 2 ст.172-6 КУпАП передбачено відповідальність за адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, а саме неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Частиною 1ст.1 Закону України «Про запобіганнякорупції» визначено, що корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першійст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до положеньст. 9 КупАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до положень ст.ст.10, 11 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Склад правопорушення за ч. 2ст. 172-6 КУпАП є формальним, оскільки обовязковим елементом об»єктивної сторони є умисна дія- умисне несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення повинен довести в діях особи умисел на несвоєчасне повідомлення.

Субєктивна сторона даного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Так, прокурором в судовому засіданні не наведено заперечень щодо того, що ОСОБА_2 було подано е - декларацію вчасно, а також не наведено заперечень того , що ОСОБА_2А уточнив раніше подану декларацію та повідомив про суттєві зміни в майновому стані 22.06.2017 року, та не надано доказів того, що ним не вчинялися дії , спроби подати повідомлення про суттєві зміни у своєму майновому стані , відобразити такі у е-декларації.

Суд звертає увагу, що ні у протоколі про адміністративне правопорушення, ні прокурором у судовому засіданні не наведено обґрунтувань та доказів на підтвердження суб»єктивної сторони даного правопорушення. Тобто не встановлені і не доведені вина у формі умислу, мотив (корисливий, особиста зацікавленість, неправильно зрозумілі інтереси служби, тощо) та мета інкримінованого йому правопорушення, а також час та місце його вчинення..

Зокрема, повідомлення в порядку ст. 45 ЗУ «Про запобігання корупції» шляхом подачі електронної декларації до НАЗК і не повідомлення в порядку ст. 52 цього Закону шляхом подачі окремої інформації до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані суб»єкта декларування виключають наявність вини у формі умислу в учиненні зазначених дій, а, відтак і наявності суб»єктивної сторони даного правопорушення.

Таким чином, аналізуючи зібрані у справі докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що будь-які докази того, що ОСОБА_2А діяв умисно, усвідомлював протиправний характер своїх дій, який посягає на встановлений правопорядок, в матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутні.

Згідно з ст.8 Конституції України, в Україні визнається і діє принцип верховенства права. Відповідно до положень ст.9 Конституції України та ст.17 Закону України «Про міжнародні договори», від 22.12.1993 року, міжнародні договори, згода на обов'язковість яких дана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Передбачено також, що коли міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, що передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору.

17 липня 1997 року Україна ратифікувала зазначену Конвенцію і Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов'язковість рішень Європейського суду з прав людини, які стосуються тлумачення та застосування норм Конвенції.

Згідно з ч.2 ст.6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, від 04.11.1950 року, кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку.

У рішеннях ЄСПЛ значну роль у розширенні сфери застосування п. 2 ст. 6 Конвенції грає тлумачення двох ключових понять цієї статті - «кримінальне обвинувачення» і «суперечки про громадянські права». У справі «Кадубец проти Словаччини» Eur. Court H.R. Kadubec v. Slovakia, Judgment of 2 September 1998. Reports. 1998 VI. представник держави-відповідача наполягав на тому, що в цій справі йдеться про адміністративний проступок, а не про кримінальне звинувачення, і, отже ст. 6 не може бути застосована. Однак Європейський суд з прав людини не погодився з аргументом відповідача, хоча і визнав, що внутрішнє право країни не вважає кримінальними діяння, за вчинення якого був покараний заявник. Проте ця обставина, на думку Суду, не має великого значення, так само як і те, який державний орган розглядав справу.

Таким чином, зазначена міжнародно-правова норма гарантує кожній людині доведення вини тільки в законному порядку на підставі законно здобутих доказів.

Згідно пункту 1 частини 1 статті 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, суд приходить до переконання про відсутність у діях ОСОБА_2А складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2ст. 172-6 КУпАП, а тому провадження у справі про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, відносно ОСОБА_2А підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ч.6 ч. 7 ст. 126 Конституції України, ч. 2 ст. 52 Закону України Про запобігання корупції, ст.ст. 7, 9, 10, 11, ч. 2 ст. 172-6, ст.ст. 247, 283-285, 287 КУпАП, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП закрити, на підставі п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2ст. 172-6 КУпАП.

Постанову може бути оскаржено протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: О.М ОСОБА_1