Спарва№ 308/8628/17
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28.11.2017 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., за участі прокурора Соколова А.В., особи стосовно якої складено протокол гр. ОСОБА_1, розглянувши матеріали протоколу старшого оперуповноваженого сектору протидії корупції УЗЕ в Закарпатській області ДНЕ НП України капітана поліції ОСОБА_2 про притягнення до адміністративної відповідальності гр. ОСОБА_1Ю, ІНФОРМАЦІЯ_1, мешканця ІНФОРМАЦІЯ_2. вул. Окружна, 18/3, заступника начальника-начальника ВМО №1 митного поста «Лужанка» Закарпатської митниці ДФС, - за ч.2 ст.172-6 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

З протоколу про адміністративне правопорушення №76 від 30 серпня 2017 року складеного відносно гр. ОСОБА_1 вбачається, що останній займаючи посаду заступника начальника-начальника ВМО №1 митного поста «Лужанка» Закарпатської митниці ДФС, будучи, згідно підпункту е пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язані з корупцією, в порушення ч. 2 ст. 52 цього Закону, в установлений законом термін не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни в майновому стані, а саме продаж автомобіля марки ХЮНДАЙ IX 35, 2012 року випуску, та отримання доходів в розмірі 375 000 грн., чим вчинив правопорушення, пов'язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні гр ОСОБА_1Ю, свою вину не визнавав, стверджував, що намагався створити повідомлення про суттєві зміни в майновому стані на офіційному сайті НАЗК, в установлений законом строк, однак розділ був неактивний, він зміг подати тільки свою декларацію в жовтні 2016 року. Звертався через свій особистий кабінет на сайті НАЗК, йому адекватної відповіді на питання не надали. Після звільнення з попереднього місця його роботи його електронний цифровий підпис було анульовано. Новий надали лише 19.03.2017 року, який також не працював. Тому він особисто через Приватбанк зробив новий цифровий підпис, і після цього одразу подав всі декларації, в тому числі повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, а саме продаж автомобіля марки ХЮНДАЙ IX 35, 2012 року випуску, та отримання доходів в розмірі 375 000 грн.. На підтвердження надав суду письмові докази, а саме: скріншоти із сторінки сайту НАЗК свого кабінету, підтвердження про отримання посиленого сертифікату відкритого ключа в Приватбанку. Просив закрити справу за відсутністю у його діях складу злочину передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Прокурор Соколов А.В. в судовому засіданні стверджував, що в діях гр. ОСОБА_1 містяться ознаки адміністративного правопорушення передбаченого ч.2ст172-6 КУпАП України, просив. Його вина у вчиненні даного правопорушення підтверджується зібраними доказами. Тому просить визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП та накласти стягнення у виді штрафу.

Заслухавши пояснення особи, стосовно якої складено протокол про вчинення адміністративного правопорушення, вислухавши думку прокурора та дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Згідно примітки до ст. 172-6 КУпАП, суб'єктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до абзацу 2 частини другої статті 45 Закону України "Про запобігання корупції" зобов'язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до п. 9 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, пов'язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. З цьогоЗакону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до пункту 13 статті 1 Закону України «Про запобігання корупції», суб'єкти декларування - особи, зазначені у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, інші особи, які зобов'язані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Згідно з абзацом 3 пункту 2 Прикінцевих положень Закону України «Про запобігання корупції» у 2016 році службові особи, які на день початку роботи зазначеної системи займають згідно зі статтею 50 цього Закону відповідальне та особливо відповідальне становище, зобов'язані подати щорічні декларації за минулий рік у порядку, встановленому цим Законом, протягом 60-ти календарних днів після початку роботи системи.

Згідно із частиною другою статті 52 Закону у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів працездатних осіб, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це НАЗК. Вказана інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - Реєстр) та оприлюднюється на офіційному веб-сайті НАЗК.

Відповідно до пункту 6 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Реєстру, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 № 3, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089, суб'єкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з пунктом 2 розділу II зазначеного вище Порядку, повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування подається через мережу Інтернет з використанням програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті суб'єкта декларування після реєстрації в Реєстрі.

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №76 від 30 серпня 2017 року складеного відносно гр. ОСОБА_1 вбачається, що останній займаючи посаду заступника начальника-начальника ВМО №1 митного поста «Лужанка» Закарпатської митниці ДФС, будучи, згідно підпункту е пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язані з корупцією, в порушення ч. 2 ст. 52 цього Закону, в установлений законом термін не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни в майновому стані, а саме продаж автомобіля марки ХЮНДАЙ IX 35, 2012 року випуску, та отримання доходів в розмірі 375 000 грн., чим вчинив правопорушення, пов'язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Як встановлено із матеріалів справи про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 подав повідомлення про суттєві зміни у майновому стані 30.03.2017 року.

Згідно пояснень ОСОБА_1, несвоєчасне направлення електронної форми повідомлення про суттєві зміни у майновому стані було викликане збоєм в роботі електронних систем НАЗК, а в подальшому обєктивні причини полягали у звільненні ОСОБА_1 з попереднього місця роботи і як наслідок анулювання його електронного ключа до моменту призначення його на іншу посаду, де йому було видано новий ключ, який також не працював. Тому він особисто через Приватбанк зробив новий цифровий підпис, і після цього одразу подав всі декларації, в тому числі повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, а саме продаж автомобіля марки ХЮНДАЙ IX 35, 2012 року випуску, та отримання доходів в розмірі 375 000 грн..

Вказане порушення було виявлено уповноваженими особами лише після того, як 30.03.2017 року ОСОБА_1 самостійно подав до НАЗК повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_1 з 06.2015 року по 12.2016 року працював заступником начальника митного поста «Вінниця-центральний» - начальником відділу митного оформлення №2 митного поста «Вінниця-центральний» Вінницької митниці ДФС.

З 12.2016 року по 07.2017 року працював начальником відділу митного оформлення №3 митного посту «Тиса» Закарпатської митниці ДФС.

Згідно з наказом в.о. начальника Закарпатської митниці ДФС № 1159-0 від 02.12.2016 ОСОБА_1 було призначено з 03.12.2016 року на посаду начальника відділу митного оформлення №3 митного посту «Тиса» Закарпатської митниці ДФС.

Працюючи на попередньому місці роботи ( Вінницька митниця ДФС) ОСОБА_1 продав, згідно договору купівлі продажу №0541/2016/153596 від 27.10.2016 року, укладеного з ТОВ «Автокредит плюс» автомобіль марки ХЮНДАЙ IX 35, 2012 року випуску, та отримав дохід в розмірі 375 000 грн. Дані кошти він отримав на картку ПриватБанку 28.10.2016 року.

Однак ОСОБА_1 в письмових поясненнях, що додаються до матеріалів справи, а також в судовому засіданні, в залі суду стверджував, що намагався створити повідомлення про суттєві зміни в майновому стані на офіційному сайті НАЗК, в установлений законом строк, однак розділ був неактивний, що було викликане збоєм в роботі електронних систем НАЗК. Крім того, вказував, що в подальшому обєктивні причини полягали у звільненні ОСОБА_1 з попереднього місця роботи і як наслідок анулювання його електронного ключа до моменту призначення його на іншу посаду, де йому було видано новий ключ, який також не працював. Тільки після того, як гр. ОСОБА_1 виготовив даний ключ доступу у ПриватБанку він зміг подати декларацію за 2016 рік, де вказав дохід від продажу автомобіля марки ХЮНДАЙ IX 35, 2012 року випуску, в розмірі 375 000 грн., а також повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, а саме продаж автомобіля марки ХЮНДАЙ IX 35, 2012 року випуску, та отримання доходів в розмірі 375 000 грн..

На підтвердження наведених доводів ОСОБА_1 надав суду виписки про листування з особистого кабінету користувача сайту НАЗК. Обліковий листок користувача ЕЦП, згідно якого з 01.12.2016 року було скасовано ЕЦП ОСОБА_1 у звязку зі звільненням останнього з попереднього місяця роботи. Підтвердження про отримання ним нового ключа 19.03.2017 року, та підтвердження про отримання ним 25.03.2017 року нового електронного цифрового підпису (посилений сертифікат відкритого ключа) в Приватбанку.

Відповідно до статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно статті 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати, зокрема: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суд зазначає, що згідно ч. 2 ст.172-6 КУпАП відповідальність настає у разі неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Субєктивна сторона правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.172-6 КУпАП, визначається лише умисною формою вини, тобто коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

При цьому діяння, передбачені ст.172-6 КУпАП, є діяннями з формальним складом, які можуть бути вчинені тільки умисно.

Вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного правопорушення, крім іншого, необхідно враховувати наявність субєктивної сторони даного правопорушення.

З урахуванням положень ст. 1 Закону №1700-VII, сутність порушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобовязана задекларувати свої доходи, своєчасно подати декларацію та повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети. А тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести наявність в діях особи умислу на несвоєчасне подання такого повідомлення.

Відповідно до вимог ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала або свідомо припускала настання цих наслідків.

Суб'єктивна сторона адміністративного корупційного правопорушення згідно з положеннями ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» характеризується виключно прямим умислом.

Згідно рішенням ЄСПЛ від 14 жовтня 2010 року у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обовязків осіб, національні органи зобовязані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Крім того, згідно з п. 2 розяснень спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ (надалі - ВССУ) «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією» вих. № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року, під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у звязку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха (повені, пожежі, землетрусу), технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію, перебуванням (триманням) під вартою тощо; суб'єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Крім того, на умисну форму вини, а також наявність відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи, чи інтересу третіх осіб, як на обовязкові ознаки корупційного правопорушення також звертає увагу Конституційний Суд України в рішенні від 06.10.2010 року (справа №1-27/2010).

Склад правопорушення за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП є формальним, обов'язковим елементом об'єктивної сторони є умисна дія - умисне несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести в діях особи прямий умисел на несвоєчасне повідомлення.

В інформаційному листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ, щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією від 22 травня 2017 року, зазначається, що суб'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Суд, бере до уваги доводи ОСОБА_1, про те, що у нього не було умислу на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, оскільки останній за його словами намагався подати вчасно таке повідомлення, однак не міг цього зробити через перебої в роботі сервісу та відсутності електронного цифрового підпису. В матеріалах справи відсутні будь-які відомості як зворотній доказ показанням ОСОБА_1.

Доводи гр.ОСОБА_1 та його захисника ОСОБА_3 викладені в запереченнях, про відсутність у нього прямого чи непрямого умислу на несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, заслуговують на увагу, оскільки вони підтверджуються долученими до матеріалів справи доказами.

В матеріалах адміністративної справи відсутні докази, які б підтверджували наявність в діях особи умислу на порушення вимог фінансового контролю, відсутні відомості про наявність в діях особи корупційного інтересу на вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП. Крім того, судом під час розгляду справи не було встановлено в діях ОСОБА_1 мотивів на уникнення фінансового контролю, оскільки дохід від продажу автомобіля марки ХЮНДАЙ IX 35, 2012 року випуску, в розмірі 375 000 грн. ним було задекларовано при подачі декларації за 2016 рік.

Не здобуто таких доказів і під час судового розгляду зазначеної справи.

Забезпечення кожному права на справедливий суд та реалізація права особи на судовий захист мають здійснюватися з урахуванням норм Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (Конвенція 1950 року), а також практики Європейського суду з прав людини, які відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" застосовуються судами при розгляді справ як джерело права, а Європейський суд з прав людини притримується у своїх рішеннях позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа "Коробов проти України" № 39598/03 від 21.07.2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18 січня 1978 року у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" п.161).

Відповідно до ч.3 ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ч.1 ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Таким чином, оскільки в діях ОСОБА_1 вбачається несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у його майновому стані, але з причин, що не залежали від його волі, тому суд приходить до висновку про відсутність в діях останнього субєктивної сторони, а відповідно і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст.. 247, 283-284 КпАП України, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП у відношенні гр. ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, мешканця ІНФОРМАЦІЯ_2. вул. Окружна, 18/3, заступника начальника-начальника ВМО №1 митного поста «Лужанка» Закарпатської митниці ДФС закрити, на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАПу зв'язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_4