АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Провадження № 33/774/670/17 Справа № 195/792/17 Головуючий у 1 й інстанції - Скрипченко Д. М. Доповідач - Джерелейко О.Є.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 серпня 2017 року м. Дніпро

Суддя Апеляційного суду Дніпропетровської області Джерелейко О.Є., за участю: потерпілого ОСОБА_2, розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 на постанову Томаківського районного суду Дніпропетровської області від 29 червня 2017 року у справі про адміністративне правопорушення, якою

ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

ВСТАНОВИЛА:

Постановою Томаківського районного суду Дніпропетровської області від 29 червня 2017 року ОСОБА_3 визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі 51 гривні, та стягнуто з нього судовий збір на користь держави в розмірі 320 гривень.

При обставинах, зазначених в постанові суду першої інстанції, 07 травня 2017 року приблизно о 15 годині 30 хвилин на полі біля с. Кисличувата Томаківського району Дніпропетровської області ОСОБА_3 вчинив сварку з ОСОБА_2, в ході якої висловлювалися на адресу один одного нецензурною лайкою, принижуючи гідність один одного, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, а саме порушив громадський порядок.

Не погоджуючись з вищевказаною постановою, ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати постанову судді першої інстанції, а провадження у справі закрити у зв'язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

В поданій апеляційній скарзі зазначає, що постанова судді ухвалена незаконно, з порушенням положень КУпАП, при відсутності події, складу правопорушення та доказів вчинення даного правопорушення.

Вказує на те, що дана справа була розглянута без його участі, чим було порушено його право на доступ до правосуддя.

Вважаю, що в його діях відсутні складові правопорушення: об'єкт - громадське місце, оскільки подія зазначена в протоколі мала місце на земельній ділянці, яка є приватною власністю, а не громадським місцем, та об'єктивна сторона, так як він не вчиняв дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян, термінів, які вважаються нецензурною лайкою він не застосовував, отже, й відсутній у його діях склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Посилається на те, що зазначені вимоги при складанні протоколу працівником поліції не враховані та не виконані, тобто в протоколі не зазначено місце, час вчинення правопорушення, свідків та потерпілих.

Також, суд під час слухання справи не досліджував зібраний матеріал, який додається до протоколу про адміністративне правопорушення щодо нього, та з власної ініціативи залучив в якості свідка працівника поліції ОСОБА_4 та послався на його показання, як на доказ, хоча з показань останнього вбачається що він пропонував йому написати заяву про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_2, проте в дійсності працівник поліції написати дану заяву йому не пропонував.

Крім того, в постанові суду неправильно зазначено, що він не працює, тоді як він є пенсіонером.

В судовому засіданні апеляційного суду, потерпілий ОСОБА_2 просив відмовити у задоволенні апеляційної скарги.

Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_3 просив розглядати апеляційну скаргу у його відсутність.

Заслухавши доповідь судді, думку потерпілого, вивчивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість постанови суду в межах апеляційної скарги, суддя апеляційного суду дійшла такого висновку.

Стаття 245 КУпАП передбачає, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Дані вимоги закону суд першої інстанції не виконав.

Відповідно до вимог ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце та час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обов'язковою.

Як вбачається з наданих матеріалів, ОСОБА_3 приймав участь під час розгляду справи в суді першої інстанції особисто, надавав суду першої інстанції пояснення, додаткові матеріали, крім того, його інтереси представляв захисник.

З урахуванням викладеного, ОСОБА_3 не був позбавлений можливості реалізувати в суді передбачені законом (ст. 268 КУпАП) права, якими наділена особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, зокрема, права давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання, користуватися юридичною допомогою тощо.

Разом з тим, доводи апеляційної скарги ОСОБА_3 про відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, заслуговують на увагу.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов'язаний повно, всебічно та об'єктивно з'ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти законне, обґрунтоване і вмотивоване рішення.

Однак судом першої інстанції вказані вимоги закону не дотримані в повному обсязі, належним чином не надано оцінки дослідженим матеріалам, зокрема, протоколу про адміністративне правопорушення.

Так, відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП, адміністративна відповідальність настає у разі вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інших подібних речей, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об'єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Об'єктивна сторона цього правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Згідно із протоколом про адміністративне правопорушення « 07 травня 2017 року ОСОБА_3 вчинив сварку гр.ОСОБА_2, в ході якої висловлювався в його адресу нецензурною лайкою, чим вчинив правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП».

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім»я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища,адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Складений протокол про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_3 не відповідає вимогам ст.256 КУпАП, оскільки в ньому не зазначені місце, час вчинення (о котрій годині була подія) і суть адміністративного правопорушення(чи було порушено громадський порядок і спокій громадян). При цьому в протоколі не вказано, які саме матеріали до нього додаються та хто є свідками правопорушення.

Суд першої інстанції не звернув уваги на невідповідність протоколу про адміністративне правопорушення вимогам ст.256 КУпАП, в якому не викладено всіх обставин, в тому числі всіх ознак об'єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, встановив на власний розсуд викладені у постанові обставини, вийшовши за межі встановлених у протоколі обставин, не звернувши уваги на те, чи був спрямованим умисел ОСОБА_3 саме на порушення громадського порядку, оскільки за встановлених судом першої інстанції обставин як особа, яку суд притягнув до відповідальності, так і потерпілий принижували гідність один одного, у зв'язку з чим дійшов необґрунтованого висновку про вчинення ОСОБА_3 правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Посилання в суді апеляційної інстанції потерпілого ОСОБА_2 на те, що обставини події підтверджуються відеозаписом, не може бути взяте до уваги, оскільки наявні такі недоліки протоколу про адміністративне правопорушення, що не можуть бути усунені в ході судового розгляду.

Згідно із положеннями ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушення інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Враховуючи викладене, суд першої інстанції розглянув справу з недотриманням вимог ст. ст. 279, 280 КУпАП, докази наявні у справі ретельно не були перевірені відповідно до ст. 252 КУпАП, внаслідок чого суд першої інстанції дійшов помилкового висновку, визнавши доведеною провину ОСОБА_3 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки не встановлено достовірно факт саме дрібного хуліганства, що виключає його адміністративну відповідальність за вказаною правовою кваліфікацією.

За таких обставин, вважаю необхідним апеляційну скаргу задовольнити, а постанову судді- скасувати із закриттям провадження у справі у зв'язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 на постанову Томаківського районного суду Дніпропетровської області від 29 червня 2017 року - задовольнити.

Постанову Томаківського районного суду Дніпропетровської області від 29 червня 2017 року, якою ОСОБА_3 визнано винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, - скасувати, провадження в справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_3 за ст.173 КУпАП на підставі п.1 ст.247 КУпАП закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили з моменту її проголошення, є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя Апеляційного суду

Дніпропетровської області О.Є.Джерелейко