Справа № 296/2255/17
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"12" квітня 2017 р. суддя Корольовського районного суду м. Житомира Скрипка О.В., за участю прокурора Генеральної прокуратури ОСОБА_1, прокурора прокуратури Житомирської області ОСОБА_2, адвокатів ОСОБА_3 та ОСОБА_4, особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_5, розглянувши матеріали, які надійшли від Управління захисту економіки в Житомирській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, українця, громадянина України, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, депутат Житомирської обласної ради, зареєстрований та проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4,

про вчинення правопорушень, передбачених ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 Кодексу України Про адміністративні правопорушення

В С Т А Н О В И В:

20.03.2017 р. до Корольовського районного суду м. Житомира надійшов протокол № 31 від 15 березня 2017 року, складений головним о/у відділу протидії корупції УОР ДЗЕ Національної поліції України підполковником поліції ОСОБА_6, відповідно до якого ОСОБА_5, будучи депутатом Житомирської обласної ради Житомирської області та згідно з п. п. «б» п. 1 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон), суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язані з корупцією, порушив вимоги ч. 1 ст. 28 Закону та під час участі у розгляді, підготовці рішення Житомирською обласною радою самостійно публічно не оголосив під час засідання ради про наявність у нього реального конфлікту інтересів, чим вчинив правопорушення пов'язане з корупцією, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Вказане правопорушення вчинене при наступних обставинах:

Відповідно до ч. З ст. 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» першу сесію новообраної районної у місті, районної, обласної ради скликає відповідна територіальна виборча комісія не пізніш як через два тижні після реєстрації новообраних депутатів ради у кількості, яка забезпечує повноважність складу ради відповідно до статті 45 цього Закону. Перше пленарне засідання першої сесії відкриває голова зазначеної територіальної виборчої комісії, який інформує раду про підсумки виборів депутатів. З моменту визнання повноважень депутатів ради нового скликання рада обирає тимчасову президію з числа депутатів ради в кількості не більше п'яти осіб - представників партій (блоків), які набрали найбільшу кількість голосів на виборах. Члени тимчасової президії почергово головують на пленарних засіданнях ради до обрання голови ради. З часу обрання голови ради він веде пленарні засідання ради відповідно до вимог цього Закону та регламенту ради.

Крім того, ч. 1 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» встановлено що, повноваження депутата ради починаються з моменту офіційного оголошення відповідною територіальною виборчою комісією на сесії ради рішення про підсумки виборів та визнання повноважень депутатів і закінчуються в день першої сесії ради нового скликання. Повноваження депутата можуть бути припинені достроково у випадках, передбачених законом.

Статтею 55 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» встановлено, що голова районної, обласної, районної у місті (у разі її створення) ради обирається відповідною радою шляхом таємного голосування з числа її депутатів на строк повноважень ради.

Згідно ч. 1 ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування» депутат обласної ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

12.11.2015 відбулось перше пленарне засідання першої сесії Житомирської обласної ради, яку відкрив голова обласної територіальної виборчої комісії ОСОБА_7, та повідомив про підсумки виборів депутатів обласної ради сьомого скликання Житомирської обласної ради, за результатами яких обрано 64 депутата, у тому числі ОСОБА_5

ОСОБА_8 Житомирської обласної ради від 26.11.2015 № 3 ОСОБА_5 обрано першим заступником голови Житомирської обласної ради.

ОСОБА_8 Житомирської обласної ради від 26.11.2015 № 5 ОСОБА_5 присвоєно 4 ранг в межах 2 категорії посадової особи місцевого самоврядування та рішенням вказаної сесії від 26.11.2015 № 6 визначено умови оплати праці, а саме встановлено: щомісячне преміювання у розмірі 60 відсотків посадового окладу за фактично відпрацьований час в межах затвердженого фонду оплати праці; щомісячну надбавку за вислугу років у розмірі 20 відсотків до посадового окладу з урахуванням доплати за ранг; надбавку за особливий характер роботи та інтенсивність праці у розмірі 90 відсотків посадового окладу з урахуванням доплати за ранг; матеріальну допомогу для вирішення соціально-побутових питань та допомогу на оздоровлення в розмірі середньомісячної заробітної плати в межах затвердженого фонду оплати праці та інше.

Відповідно до Постанови КМУ від 21.07.2005 № 614 «Про деякі питання віднесення областей та міст до груп за оплатою праці», Житомирська область віднесена до першої групи.

Постановою КМУ від 30.06.2005 № 512 «Про оплату праці керівників Верховної ОСОБА_8 та ОСОБА_8 міністрів Автономної Республіки Крим, обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій, обласних, Київської та Севастопольської міських рад» установлено кількість розмірів мінімальних заробітних плат, серед яких першому заступнику голови обласної ради - 14 (області 1 групи), а голові обласної ради - 16 (області 1 групи), що вказує на більший розмір отриманої мінімальної заробітної плати, яку буде отримувати ОСОБА_5 при обранні головою Житомирської обласної ради.

26.09.2016 відбулась шоста сесії сьомого скликання Житомирської обласної ради, на якій голова Житомирської обласної ради ОСОБА_9 склала свої повноваження, як голови обласної ради, а засідання обласної ради продовжив вести перший заступник голови обласної ради ОСОБА_5

На зазначеній сесії Житомирської обласної ради було присутніх 62 депутата, у тому числі ОСОБА_5, пунктом 6 порядку денного винесено питання про обрання голови зазначеної ради.

Депутат обласної ради ОСОБА_10 вніс пропозицію обрати головою обласної ради депутата ОСОБА_5

Перед таємним голосуванням депутати здійснили голосування за внесення до бюлетеня єдиного кандидата на обрання головою Житомирської обласної ради VII скликання депутата ОСОБА_5

За результатами електронного протоколу поіменного голосування проголосували «за» вказане питання 48 депутатів, включаючи ОСОБА_5 (протокол засідання лічильної комісії № 2).

У подальшому, депутатам були надані бюлетені для таємного голосування та проведено саме голосування за наслідками якого рішенням обласної ради від 26.09.2016 № 369 ОСОБА_5 обрано головою Житомирської обласної ради.

ОСОБА_8 сесії від 26.09.2016 № 370 ОСОБА_5 було присвоєно 3 ранг в межах 1 категорії посадової особи місцевого самоврядування та рішенням сесії від 26.09.2016 № 371 визначено умови оплати праці, а саме встановлено: щомісячне преміювання у розмірі 60 відсотків посадового окладу за фактично відпрацьований час в межах затвердженого фонду оплати праці; щомісячну надбавку за вислугу років у розмірі 25 відсотків до посадового окладу з урахуванням доплати за ранг; надбавку за особливий характер роботи та інтенсивність праці у розмірі 90 відсотків посадового окладу з урахуванням доплати за ранг; матеріальну допомогу для вирішення соціально-побутових питань та допомогу на оздоровлення в розмірі середньомісячної заробітної плати в межах затвердженого фонду оплати праці та інше.

У протоколі шостої сесії Житомирської обласної ради щодо вказаного питання (протокол № 2 засідання лічильної комісії) відсутні дані про повідомлення депутатського корпусу Житомирської обласної ради ОСОБА_5 про наявність реального конфлікту інтересів на стадії підготовки та розгляду рішення про вибори голови обласної ради, де він особисто був кандидатом на вказану посаду.

Лише під час розгляду питання під пунктом 9 порядку денного вищевказаної сесії щодо обрання голови Житомирської обласної ради ОСОБА_5 утримався від голосування мотивуючи своє рішення дотриманням вимог ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

ОСОБА_8 Конституційного суду України № 7-рп/99 від 06.07.1999 визначено, що положення частини першої статті 38 Конституції України, згідно з якими громадяни мають право «вільно обирати і бути обраними до органів державної влади- та місцевого самоврядування» в контексті положень частини другої статті 78 Конституції України треба розуміти так, що громадянину України надано право вільно бути обраним до будь-якого органу місцевого самоврядування, у тому числі обласної ради, а також бути обраним головою обласної ради, але реалізувати набутий представницький мандат громадянин може тільки в одному з цих органів чи на відповідній посаді. Однак, конституція України не визначає це як обов'язок кожного громадянина. Аналізом чинних законодавчих актів не встановлено норм, які б зобов'язували депутатів обласної ради обиратися на посаду голови відповідної ради, тим більше голосувати за це.

Статтею 68 Конституції України визначено, що кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, а незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

У відповідності до ч. 1 ст. 1 Закону визначено, що приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі яі, що виникають у зв'язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях; реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Статтею 28 Закону передбачено, що особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, у тому числі депутати зобов'язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Статтею 35 Закону встановлено, що правила врегулювання конфлікту інтересів в діяльності голів, заступників голів обласних рад, депутатів місцевих рад визначаються законами, які регулюють статус відповідних осіб та засади організації відповідних органів. У разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу.

Відповідно до ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» депутат обласної ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

Аналогічна вимога передбачена статтею 13 Регламентна роботи Житомирської обласної ради VII скликання, затвердженого рішення сесії від 26.11.2015 за № 17.

Таким чином, у ОСОБА_5 виник реальний конфлікт інтересів, а саме суперечність між його особистим приватним інтересом - бажанням отримати більшого розміру заробітну плату на посаді голови ради та його представницькими повноваженнями як депутата ради, який уповноважений представляти відповідну територіальну громаду шляхом участі на сесіях ради, однак останній використав вказані повноваження, при обранні себе головою Житомирської обласної ради, а саме вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів, які вплинули на об'єктивність або неупередженість вчинення дій, під час виконання своїх представницьких повноважень, тобто проголосував «За» внесення своєї кандидатури в бюлетень для таємного голосування на посаду голови Житомирської обласної ради.

Тобто, реальний конфлікт інтересів в даному випадку полягає в тому, що приватний інтерес ОСОБА_5 у вигляді бажання отримати більший розмір заробітної плати та підвищення себе на посаду - голови обласної ради реально зіткнувся з його представницькими повноваженнями в ході голосування на вище вказаній сесії з питання обрання кандидата на посаду голови обласної ради.

Наявність реального конфлікту інтересів у ОСОБА_5 підтверджуються його приватним інтересом, зумовлений можливістю:

- прагненням бути обраним на посаду голови відповідної ради, що підтверджується спробами обіймати цю посаду, як 12.11.2015 так і 26.09.2016;

набути права та повноваження посадової особи місцевого самоврядування в межах першої категорії - голови обласної ради (що передбачені у ст. ст. 55 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»);

- підвищити статус посадової особи місцевого самоврядування та відповідний ранг і категорію посадової особи місцевого самоврядування (відповідно до Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування»).

- фінансового та матеріального-технічного забезпечення своєї служби за рахунок коштів місцевого бюджету (відповідно до Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування»);

- отримання матеріального та соціально-побутового забезпечення посадової особи місцевого самоврядування (відповідно до Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування»);

- отримання більшого розміру заробітної плати, у зв'язку із обранням на посаду голови відповідної ради (відповідно до Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування», Постанови КМУ № 512 від 30.06.2005, Постанови КМУ № 614 від 21.07.2005).

Таким чином, депутат Житомирської обласної ради Житомирської області ОСОБА_5 порушив вимоги ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» під час участі у розгляді та підготовці рішення про обрання його головою Житомирської обласної ради сьомого скликання, а саме: при голосуванні «За» внесення своєї кандидатури до бюлетеня для таємного голосування як кандидата на обрання голови обласної ради (протокол засідання лічильної комісії № 2), самостійно публічно не оголосив під час засіданні ради по вказаному питанню про наявність у нього реального конфлікту інтересів, чим вчинив правопорушення, пов'язане з корупцією, відповідальність за яке передбачене ч. 1 ст. 172-7КУпАП.

Одночасно до суду надійшов протокол № 32 від 15 березня 2017 року, складений головним о/у відділу протидії корупції УОР ДЗЕ Національної поліції України підполковником поліції ОСОБА_6, відповідно до якого ОСОБА_5, перебуваючи на посаді депутата Житомирської обласної ради Житомирської області, будучи згідно п. п. «б» п. 1 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон), суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язані з корупцією, в порушення п. З ч. 1 ст. 28 Закону, вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів, чим вчинив правопорушення пов'язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Вказане правопорушення вчинене при наступних обставинах:

Відповідно до ч. З ст. 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» першу сесію новообраної районної у місті, районної, обласної ради скликає відповідна територіальна виборча комісія не пізніш як через два тижні після реєстрації новообраних депутатів ради у кількості, яка забезпечує повноважність складу ради відповідно до статті 45 цього Закону. Перше пленарне засідання першої сесії відкриває голова зазначеної територіальної виборчої комісії, який інформує раду про підсумки виборів депутатів. З моменту визнання повноважень депутатів ради нового скликання рада обирає тимчасову президію з числа депутатів ради в кількості не більше п'яти осіб - представників партій (блоків), які набрали найбільшу кількість голосів на виборах. Члени тимчасової президії почергово головують на пленарних засіданнях ради до обрання голови ради. З часу обрання голови ради він веде пленарні засідання ради відповідно до вимог цього Закону та регламенту ради.

Крім того, ч. 1 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» встановлено що, повноваження депутата ради починаються з моменту офіційного оголошення відповідною територіальною виборчою комісією на сесії ради рішення про підсумки виборів та визнання повноважень депутатів і закінчуються в день першої сесії ради нового скликання. Повноваження депутата можуть бути припинені достроково у випадках, передбачених законом.

Статтею 55 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» встановлено, що голова районної, обласної, районної у місті (у разі її створення) ради обирається відповідною радою шляхом таємного голосування з числа її депутатів на строк повноважень ради.

Згідно ч. 1 ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування» депутат обласної ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

12.11.2015 відбулось перше пленарне засідання першої сесії Житомирської обласної ради, яку відкрив голова обласної територіальної виборчої комісії ОСОБА_7, та повідомив про підсумки виборів депутатів обласної ради сьомого скликання Житомирської обласної ради, за результатами яких обрано 64 депутата, у тому числі ОСОБА_5

ОСОБА_8 Житомирської обласної ради від 26.11.2015 № 3 ОСОБА_5 обрано першим заступником голови Житомирської обласної ради.

ОСОБА_8 Житомирської обласної ради від 26.11.2015 № 5 ОСОБА_5 присвоєно 4 ранг в межах 2 категорії посадової особи місцевого самоврядування та рішенням вказаної сесії від 26.11.2015 № 6 визначено умови оплати праці, а саме встановлено: щомісячне преміювання у розмірі 60 відсотків посадового окладу за фактично відпрацьований час в межах затвердженого фонду оплати праці; щомісячну надбавку за вислугу років у розмірі 20 відсотків до посадового окладу з урахуванням доплати за ранг; надбавку за особливий характер роботи та інтенсивність праці у розмірі 90 відсотків посадового окладу з урахуванням доплати за ранг; матеріальну допомогу для вирішення соціально-побутових питань та допомогу на оздоровлення в розмірі середньомісячної заробітної плати в межах затвердженого фонду оплати праці та інше.

Відповідно до Постанови КМУ від 21.07.2005 № 614 «Про деякі питання віднесення областей та міст до груп за оплатою праці», Житомирська область віднесена до першої групи.

Постановою КМУ від 30.06.2005 № 512 «Про оплату праці керівників Верховної ОСОБА_8 та ОСОБА_8 міністрів Автономної Республіки Крим, обласних, Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій, обласних, Київської та Севастопольської міських рад» установлено кількість розмірів мінімальних заробітних плат, серед яких першому заступнику голови обласної ради - 14 (області 1 групи), а голові обласної ради - 16 (області 1 групи), що вказує на більший розмір отриманої мінімальної заробітної плати, яку буде отримувати ОСОБА_5 при обранні головою Житомирської обласної ради.

26.09.2016 відбулась шоста сесії сьомого скликання Житомирської обласної ради, на якій голова Житомирської обласної ради ОСОБА_9 склала свої повноваження, як голови обласної ради, а засідання обласної ради продовжив вести перший заступник голови обласної ради ОСОБА_5

На зазначеній сесії Житомирської обласної ради було присутніх 62 депутата, у тому числі ОСОБА_5, пунктом 6 порядку денного винесено питання про обрання голови зазначеної ради.

Депутат обласної ради ОСОБА_10 вніс пропозицію обрати головою обласної ради депутата ОСОБА_5

Перед таємним голосуванням депутати здійснили голосування за внесення до бюлетеня єдиного кандидата на обрання головою Житомирської обласної ради VII скликання депутата ОСОБА_5

За результатами електронного протоколу поіменного голосування проголосували «за» вказане питання 48 депутатів, включаючи ОСОБА_5 (протокол засідання лічильної комісії № 2).

У подальшому, депутатам були надані бюлетені для таємного голосування та проведено саме голосування за наслідками якого рішенням обласної ради від 26.09.2016 № 369 ОСОБА_5 обрано головою Житомирської обласної ради.

ОСОБА_8 сесії від 26.09.2016 № 370 ОСОБА_5 було присвоєно 3 ранг в межах 1 категорії посадової особи місцевого самоврядування та рішенням сесії від 26.09.2016 № 371 визначено умови оплати праці, а саме встановлено: щомісячне преміювання у розмірі 60 відсотків посадового окладу за фактично відпрацьований час в межах затвердженого фонду оплати праці; щомісячну надбавку за вислугу років у розмірі 25 відсотків до посадового окладу з урахуванням доплати за ранг; надбавку за особливий характер роботи та інтенсивність праці у розмірі 90 відсотків посадового окладу з урахуванням доплати за ранг; матеріальну допомогу для вирішення соціально-побутових питань та допомогу на оздоровлення в розмірі середньомісячної заробітної плати в межах затвердженого фонду оплати праці та інше.

ОСОБА_8 Конституційного суду України № 7-рп/99 від 06.07.1999 визначено, що положення частини першої статті 38 Конституції України, згідно з якими громадяни мають право «вільно обирати і бути обраними до органів державної влади та місцевого самоврядування» в контексті положень частини другої статті 78 Конституції України треба розуміти так, що громадянину України надано право вільно бути обраним до будь-якого органу місцевого самоврядування, у тому числі обласної ради, а також бути обраним головою обласної ради, але реалізувати набутий представницький мандат громадянин може тільки в одному з цих органів чи на відповідній посаді. Однак, конституція України не визначає це як обов'язок кожного громадянина. Аналізом чинних законодавчих актів не встановлено норм, які б зобов'язували депутатів обласної ради обиратися на посаду голови відповідної ради, тим більше голосувати за це.

Статтею 68 Конституції України визначено, що кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, а незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

У відповідності до ч. 1 ст. 1 Закону визначено, що приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв'язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях; реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Статтею 28 Закону передбачено, що особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, у тому числі депутати зобов'язані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Статтею 35 Закону встановлено, що правила врегулювання конфлікту інтересів в діяльності голів, заступників голів обласних рад, депутатів місцевих рад визначаються законами, які регулюють статус відповідних осіб та засади організації відповідних органів. У разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу.

Відповідно до ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» депутат обласної ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

Аналогічна вимога передбачена статтею 13 Регламентна роботи Житомирської обласної ради VII скликання, затвердженого рішення сесії від 26.11.2015 за № 17.

Таким чином, у ОСОБА_5 виник реальний конфлікт інтересів, а саме суперечність між його особистим приватним інтересом - бажанням отримати більшого розміру заробітну плату на посаді голови ради та його представницькими повноваженнями як депутата ради, який уповноважений представляти відповідну територіальну громаду шляхом участі на сесіях ради, однак останній використав вказані повноваження, при обранні себе головою Житомирської обласної ради, а саме вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів, які вплинули на об'єктивність або неупередженість вчинення дій, під час виконання, своїх представницьких повноважень, тобто проголосував «За» внесення своєї кандидатури в бюлетень для таємного голосування на посаду голови Житомирської обласної ради.

Тобто, реальний конфлікт інтересів в даному випадку полягає в тому, що приватний інтерес ОСОБА_5 у вигляді бажання отримати більший розмір заробітної плати та підвищення себе на посаду - голови обласної ради реально зіткнувся з його представницькими повноваженнями в ході голосування на вище вказаній сесії з питання обрання кандидата на посаду голови обласної ради.

Своїми діями, які виразилися в порушенні вимог п. З ч.І ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» - вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів, пов'язаного з виникненням суперечностей між його особистим приватним інтересам та представницькими повноваженнями, які вплинули на об'єктивність вчинення дій. У даному випадку ОСОБА_5 повинен був виконати вимоги ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» при отриманні бюлетеня для таємного голосування, де він сам був кандидатом на посаду голови відповідної ради та при участі у голосуванні (протокол засідання лічильної комісії № 2) на посаду голови Житомирської обласної ради.

Наявність реального конфлікту інтересів у ОСОБА_5 підтверджуються його приватним інтересом, зумовленим можливістю:

- прагненням бути обраним на посаду голови відповідної ради, що підтверджується спробами обіймати цю посаду, як 12.11.2015 так і 26.09.2016;

набути права та повноваження посадової особи місцевого самоврядування в межах першої категорії - голови обласної ради (що передбачені у ст. 55 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»);

- підвищити статус посадової особи місцевого самоврядування та відповідний ранг і категорію посадової особи місцевого самоврядування (відповідно до Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування»).

- фінансового та матеріального-технічного забезпечення своєї служби за рахунок коштів місцевого бюджету (відповідно до Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування»);

отримання матеріального та соціально-побутового забезпечення посадової особи місцевого самоврядування (відповідно до Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування»);

- отримання більшого розміру заробітної плати, у зв'язку із обранням на посаду голови відповідної ради (відповідно до Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування», Постанови КМУ № 512 від 30.06.2005, Постанови КМУ № 614 від 21.07.2005).

Таким чином, депутат Житомирської обласної ради Житомирської області ОСОБА_5 порушив вимоги п. З ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», а саме під час участі у розгляді та підготовці рішення про обрання його головою Житомирської обласної ради сьомого скликання, вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів, а саме голосував «За» внесення своєї кандидатури до бюлетеня для таємного голосування, як кандидата на обрання голови обласної ради (протокол засідання лічильної комісії № 2), чим вчинив правопорушення, пов'язане з корупцією, відповідальність за яке передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Відповідно до ч. 2 ст.36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Правила, встановлені ст.36 КУпАП, допускають розгляд одним і тим же органом справ про адміністративні правопорушення відносно особи, яка вчинила кілька адміністративних правопорушень.

Враховуючи те, що матеріали про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_5 за ч.1 ст. 172-7 КУпАП та ч.2 ст.172-7 КУпАП перебувають в провадженні одного судді, призначені на один час та стосуються однієї особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, тому зазначені матеріали відносно ОСОБА_5 за вчинення адміністративних правопорушень передбачених ч.1 ст. 172-7 КУпАП, ч.2 ст.172-7 КУпАП належить об`єднати в одне провадження та об'єднаному провадженню присвоїти номер №296/2255/17 3/296/871/17.

В судовому засіданні ОСОБА_5, вину у вчиненні вказаних вище адміністративних правопорушеннях не визнав повністю, заперечував проти складених відносно нього протоколів про адміністративні правопорушення, суду пояснив, що дійсно приймав участь у відповідних голосуваннях, але діяв відповідно до діючого законодавства, відповідно до регламенту Черкаської обласної ради VII скликання в рамках депутатських повноважень, вважає, що в його діях немає і не могло бути як приватного так і реального конфліктів інтересів. Також пояснив, що він за себе не голосував. Саму участь у голосуванні не вважає дією в умовах конфлікту інтересів, оскільки як депутат зобовязаний голосувати. Він не пропонував своєї кандидатури, ніяких незаконних вигод, пільг від цієї посади не бажав і не має. Таким було бажання представників громади.

Адвокати ОСОБА_3 та ОСОБА_4 в судовому засіданні надали письмові заперечення до протоколу про адміністративне правопорушення, просили закрити провадження у справі відносно ОСОБА_5В, у звязку з відсутністю в його діях події та складу адміністративних правопорушень, і в діях останнього складу вказаних адміністративних правопорушень.

Прокурори в судовому засіданні підтримали протоколи про адміністративні правопорушення, суду пояснили, що в діях ОСОБА_5 присутній приватний та реальний конфлікт інтересів, тому просили суд визнати останнього винним у вчиненні адміністративних правопорушень.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, вивчивши матеріали справ про адміністративні правопорушення, суд приходить до наступного висновку.

Виходячи зі змісту ст. 7, 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

26.09.2016 року, на сесії сьомого скликання Житомирської обласної ради, депутат Житомирської обласної ради ОСОБА_5, під час участі у розгляді, підготовці та прийнятті Житомирською обласною радою рішення про обрання голови Житомирської обласної ради VII скликання, у т.ч. під час голосування про висунення кандидатур на посаду голови ради, внесення до бюлетеня для таємного голосування кандидатів на обрання головою обласної ради депутатів, про затвердження протоколу лічильної комісії № 1, окремо самостійно публічно не оголошував під час засідання ради про наявність у нього конфлікту інтересів. Крім того, депутат ОСОБА_5 особисто приймав участь у голосуванні по вказаному питанню та голосував за вказане рішення. Під час розгляду питання під пунктом 9 порядку денного вищевказаної сесії щодо обрання голови Житомирської обласної ради ОСОБА_5 утримався від голосування мотивуючи своє рішення дотриманням вимог ст.. 59-1 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні». За наслідками голосування прийняте рішення від 26.09.2016 № 369 обласної ради сьомого скликання «Про обрання головою Житомирської обласної ради VII скликання ОСОБА_5В.» та рішенням сесії №371 визначено умови праці.

Згідно з п.2 ч.1ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пунктах 1,2 частини першої статті 3 цього Закону, зобовязані повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

Відповідно до ч.1 ст.35 Закону України «Про запобігання корупції» правила врегулювання конфлікту інтересів в діяльності голів, заступників голів обласних та районних рад, міських, сільських, селищних голів, секретарів міських, сільських, селищних рад, депутатів місцевих рад визначаються законами, які регулюють статус відповідних осіб та засади організації відповідних органів.

Відповідно до приписів ч.1 ст.59-1 (конфлікт інтересів) Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це, тобто про конфлікт інтересів, під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

З об'єктивної сторони корупційне правопорушення характеризується умисною формою вини, а саме, прямим умислом, а також наявністю відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи чи інтересу третіх осіб, яким суб'єкт правопорушення мав керуватись при його вчиненні, на що звернено увагу в Рішенні Конституційного Суду України від 06.10.2010 року (справа №1-27/2010). Викладене стосується й диспозицій ст.172-7 КУпАП.

При цьому, суб'єктивна сторона правопорушення, пов'язаного з корупцією, передбаченого ст. 172-7 КУпАП, характеризується тим, що воно вчиняється умисно; особа, яка його вчиняє, усвідомлює, що вона не повідомляє про наявність у неї реального конфлікту інтересів або вчиняє дії чи приймає рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Таким чином, вище перелічені приписи діючого законодавства, зокрема ст.172-7 КУпАП, визначають що зазначений конфлікт зароджується і розвивається в рамках свідомості однієї особи, у якої можливе виникнення реального конфлікту інтересів, і яка має корисний прямий умисел на приховане задоволення свого особистого інтересу, нікому на час даного задоволення не відомого.

Тому, в даному випадку, з урахуванням чинного законодавства та визначення термінів «оголошення», «повідомлення», слід визнати, що повідомлення чи оголошення особою про конкретний реальний конфлікт інтересів безпосередньому керівнику або іншому органу, здійснюється тільки у разі якщо зазначеним особам (або органу) до цього було про нього не відомо.

Протоколи пленарного засідання першої сесії Житомирської обласної ради сьомого скликання від 26.09.2016 року, свідчать про те, що усім депутатам, присутнім на сесії, доповідачем перед початком голосування було оголошено, що питання, поставлені на голосування, стосуються ОСОБА_5

Тобто, в даних випадках взагалі відсутні відомості щодо приховування ОСОБА_5 наявного інтересу, про даний інтерес знав та його усвідомлював кожний депутат обласної ради перед початком голосування за відповідні питання.

Також слід погодитись з захисником, що в даному випадку, у ОСОБА_5 були відсутні підстави для публічного повідомлення (доведення до відома) про даний інтерес під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

Викладений висновок вказує на відсутність в діях ОСОБА_5 під час участі у розгляді, підготовці та прийнятті Житомирською обласною радою рішень, що його стосувалися на пленарних засіданнях сесії Житомирської обласної ради 26.09.2016 року не тільки прямого умислу на вчинення даного адміністративного правопорушення, а й ознак самого правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-7 КУпАП.

Крім того, правовою нормою, про необхідність якої наголошено в ч.7 ст.28 та ч.1 ст.35 Закону України «Про запобігання корупції», є норма, передбачена ч.1 ст.59-1Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Тому суд вважає, що правила врегулювання конфлікту інтересів в діяльності ОСОБА_5, як депутата обласної ради, визначаються вказаною спеціальною нормою, яка регулює статус відповідних осіб органу місцевого самоврядування.

Слід зазначити, що в умовах реального конфлікту інтересів, ОСОБА_5 як особа, що не має безпосереднього керівника, не повинен був діяти відповідно до п.2 ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції», тобто повідомляти у встановлений строк, відповідні органи, оскільки, відповідно до ч.1 ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», підставою для участі ОСОБА_5 у голосуванні по питанням, що його стосуються є відповідне повідомлення останнім про конфлікт інтересів під час засідань обласної ради, на яких розглядались відповідні питання, якщо він бажав брати участь у їх розгляді та прийнятті рішень відповідною радою.

Приймаючи до уваги відсутність в діях ОСОБА_5 ознак приховування наявного особистого інтересу під час голосування відповідних питань на сесії 26.09.2016 року, і підстав для публічного оголошення (повідомлення) про нього на сесії, суд вважає, що при викладених обставинах вказана правова норма дозволяла депутату Житомирської обласної ради ОСОБА_5 приймати участь у голосуванні та прийнятті вищевказаних рішень.

Також суд приймає до уваги, що відповідно до ст.4 Закону України «Про місцеве самоврядування», одним із основних принципів місцевого самоврядування є вибірність.

Згідно зі ст.55 Закону України «Про місцеве самоврядування», та пункту 29 Регламенту роботи Черкаської обласної ради VII скликання, голова Черкаської обласної ради обирається обласною радою на її пленарному засіданні з числа депутатів обласної ради таємним голосуванням.

Враховуючі викладені приписи законодавства та регламенту Житомирської обласної ради, суд приходить до висновків, що право бути обраним головою Житомирської обласної ради - невід'ємне пасивне виборче право кожного депутата даної ради.

Поняття «пасивне виборче право» пов'язано не з особистою поведінкою кандидата, а виключно з кінцевим рішенням прийнятим за результатами таємного обрання його голосами інших осіб, тобто виборців.

Суд враховує, що Регламентом Житомирської обласної ради VII скликання, надавали право депутатам висувати його кандидатуру на зазначену посаду та маючи передбачений Регламентом відповідний інтерес, який відомий усім присутнім на сесії депутатам, виконувати усі обовязки депутата обласної ради.

Тому, зазначені дії безпосередньо не суперечать пасивному виборчому праву депутата ОСОБА_5, не стосуються участі у голосуванні за затвердження результатів таємного голосування щодо обрання його головою відповідної ради, що виключає його винність при їх вчиненні.

Згідно ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», потенційний конфлікт інтересів - це наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об'єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Згідно до примітки до ст. 172-7 КпАП, у цій статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Конфлікт інтересів це конфлікт між публічно-правовими обов»язками і приватними інтересами державної посадової особи, за якого її приватні інтереси, що випливають з її положення як приватної особи, здатні неправомірним чином вплинути на виконання цією державною посадовою особою її офіційних обов»язків або функцій.

Іншим словами, конфлікт інтересів - це ситуація, при якій службова особа виконуючи свої обв»язки має приватний інтерес (особисту зацікавленість), які хоча і необов»язково призведуть до прийняття неправомірного рішення або вчинення неправомірного діяння, але здатний до цього призвести.

Тобто для реального конфлікту інтересів, характерна наявність трьох об»єктивних компонентів: приватний інтерес; службове повноваження, представницьке повноваження; протиріччя між ними, що впливає на об»єктивність або неупередженість рішення, діяння службової особи.

Згідно ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» приватний інтерес це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми, чи іншими позаслужбовими стосунками тощо.

Коло службових повноважень наводиться у посадових інструкціях, трудових договорах, які визначають лише безпосередні повноваження конкретного службовця, в тому числі, як законом так і іншим нормативно-правовим актом може додатково визначатися коло як безпосередніх, так і загально службових повноважень, які повинні братись до уваги при розгляді питання про наявність чи відсутність конфлікту інтересів.

Представницькі повноваження депутата міської ради накладають на нього певні обовязки, коло яких закріплено на законодавчому рівні.

Так, у відповідності до ст. 2, ст.3, ст.8, ст.18 та ст.19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» депутат місцевої ради як представник інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу зобов'язаний виражати і захищати інтереси відповідної територіальної громади та її частини - виборців свого виборчого округу, брати активну участь у здійсненні місцевого самоврядування. Депутат місцевої ради є повноважним і рівноправним членом відповідної ради - представницького органу місцевого самоврядування. Депутат місцевої ради відповідно до цього Закону, наділяється всією повнотою прав, необхідних для забезпечення його реальної участі у діяльності ради та її органів. Депутат місцевої ради як представник інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу та член ради, здійснюючи депутатські повноваження, повинен дотримуватися таких правил депутатської етики: 1) керуватися загальнодержавними інтересами та інтересами територіальної громади чи виборців свого виборчого округу, від яких його обрано; 2) не використовувати депутатський мандат в особистих інтересах чи в корисливих цілях. Депутат місцевої ради зобов'язаний: 1) додержуватися … нормативно-правових актів, що визначають порядок діяльності ради та її органів; 2) брати участь у роботі ради, постійних комісій та інших її органів, до складу яких він входить. Депутат місцевої ради має право:1) обирати і бути обраним до органів відповідної ради; 2) офіційно представляти виборців у відповідній раді та її органах.

Крім того, відповідно до ст.55 Закону України «Про місцеве самоврядування», депутат обласної ради вправі обиратися головою районної, обласної, районної у місті (у разі її створення) ради шляхом таємного голосування.

Отже, до інтересів представницьких повноважень відноситься голосування на сесіях обласної ради, обирання та обрання до органів відповідної ради, у тому числі на посаду голови. При цьому діяльність депутата при прийнятті таких рішень має відбуватись в інтересах громади.

Представницькі функції депутат має право здійснювати як через прийняття участі в голосуваннях на сесії міської ради, так і через обрання до виконавчих органів відповідної ради.

Оскільки депутат є представником інтересів територіальної громади, а метою діяльності депутата є здійснення місцевого самоврядування, в тому числі і у формі обрання до складу виконавчого або іншого органу ради, до якого входить і голова, то голосування за затвердження результатів таємного голосування щодо обрання головою відповідної ради, є здійсненням саме представницьких функцій депутата, а не реалізацією приватного інтересу.

При викладених обставинах, суд приходить до висновку, що є безпідставними та незаконними твердження у протоколах №31 та №32 від 15.03.2017, про те, що у ОСОБА_5 виникла суперечність між його особистим приватним інтересом - бажанням отримати оплачувану роботу, як найвищої посадової особи місцевого самоврядування в області та його представницькими повноваженнями як депутата ради, який уповноважений представляти відповідну територіальну громаду шляхом участі на сесіях ради, які останній використовував при обранні себе головою Черкаської обласної ради, вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів, які вплинули на обєктивність або неупередженість під час виконання своїх представницьких повноважень, при отриманні бюлетеня для таємного голосування та голосування за питання щодо обрання його головою вказаної ради.

Суд вважає неналежним до даних справ посилання у протоколах аналіз Рішення Конституційного суду України № 7-рп/99 від 06.07.1999 року, щодо можливості вільно обирати і бути обраними до органів державної влади та місцевого самоврядування, з правом реалізації набутого представницького мандату тільки в одному цих органів чи на відповідній посаді, що не має жодного відношення до предмету даного судового розгляду.

В даному випадку суд враховує Рішення Конституційного суду України (від 7 липня 1998 року № 11-рп/98), згідно якого народний депутат України одержує депутатський мандат від виборців, з якими він як їх представник підтримує зв'язок. За допомогою механізму цього представництва громадяни України реалізують своє конституційне право брати участь в управлінні державними справами і здійснюють народне волевиявлення.

Тому в даному випадку слід зробити висновок, що участь депутата любого рівня в голосуванні ради, до якої він входить, у тому числі у голосуванні за щодо затвердження результатів таємного голосування про обрання його головою вказаної ради, є здійсненням виключно представницьких функцій депутата свої територіальної громади і його обовязком, а не реалізацією приватного інтересу.

Таким чином, при голосуванні «ЗА» за внесення своєї кандидатури до бюлетеня для таємного голосування як кандидата на обрання його головою вказаної ради, в тому числі отримання депутатом бюлетеня для таємного голосування та голосування за питання щодо обрання головою вказаної ради, - голосування щодо обрання головою ради, голосуванні за питання щодо затвердження результатів таємного голосування про обрання його головою вказаної ради, відсутня така ознака реального конфлікту інтересів, як «суперечність між приватним інтересом особи та її представницькими повноваженнями».

Крім того, в протоколах не зазначено, в чому саме полягає невідповідність кандидатури ОСОБА_5 на посаду голови обласної ради інтересам територіальної громади що обирала його депутатом.

Згідно приписів ч.1 ст. 30 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», депутат місцевої ради наділений усією повнотою повноважень, передбачених цим та іншими законами України. Ніхто не може обмежити повноваження депутата місцевої ради інакше як у випадках, передбачених Конституцією та законами України .

Тому, суд вважає, що заборона права голосувати за внесення своєї кандидатури до бюлетеня для таємного голосування як кандидата на обрання його головою вказаної ради, є обмеженням повноваження депутата на голосування з певних питань, що, згідно до ст. 30 ч.1 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» є неприпустимим.

Відповідно до ч. 6ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування» депутат має право ухвального голосу з усіх питань, які розглядаються на сесіях ради, а також на засіданнях постійної та інших комісій ради, до складу яких його обрано.

Обрання на посаду голови обласної ради не є особистим привілеєм особи, яка виконує представницькі функції в громаді, а покладає на особу публічні обовязки, визначені законом. Оплату його праці в цьому випадку слід розцінювати як умову договору про публічну службу (трудового договору) та як матеріальне забезпечення за виконання відповідних обовязків, а не як пільгу чи перевагу. Відповідно ст.1 Закону України «Про місцеве самоврядування», посадова особа місцевого самоврядування це особа, яка працює в органах місцевого самоврядування, має відповідні посадові повноваження у здійсненні організаційно-розпорядчих та консультативно-дорадчих функцій і отримує заробітну плату за рахунок місцевого бюджету.

Таким чином, бажання отримати ОСОБА_5 оплачувану роботу не може виступати мотивом адміністративного правопорушення, оскільки відповідно до ст.. 43 Конституції України кожному гарантується право на працю, яку він вільно обирає або на яку погоджується.

ОСОБА_8 суддів України від 04.11.2016 за № 77 також закріплено, що волевиявлення особи під час таємного голосування не може бути підставою для притягнення до адміністративної відповідальності.

Більше того, депутати обласної ради, що приймали участь у розгляді питань порядку денного, були обізнані про внесення на порядок денний сесії питання про обрання голови ради та включення кандидатури ОСОБА_5, а від так були публічно проінформовані про це, як того вимагає ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування».

При викладених обставинах, судом встановлена відсутність події самих правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП, а також обовязкові складові для притягнення ОСОБА_5 до відповідальності за вказані правопорушення, зокрема наявність у останнього умислу на їх вчинення.

Викладене, узгоджується із положеннями ч.3 ст. 62 Конституції України, згідно якої обвинувачення не може ґрунтуватись на припущеннях, що стосується й обвинувачень в адміністративних правопорушеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Вищезазначене також вказує на відсутність у суду законних підстав для притягнення ОСОБА_5 до адміністративної відповідальності.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у звязку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Щодо права прокурора оскаржити постанову суду про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 294 КУпАП, постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Отже, прокурор до цього кола суб'єктів не входить.

За змістом ст.ст. 7, 287 КУпАП прокурор має право на оскарження постанов по справах про адміністративні правопорушення у випадках, передбачених ч.5 ст.7 цього Кодексу, а саме коли прокурор здійснює нагляд за додержанням законів при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення шляхом реалізації повноважень щодо нагляду за додержанням законів при застосуванні заходів примусового характеру, пов'язаних з обмеженням особистої свободи громадян.

Стаття 250 КУпАП передбачає право прокурора перевіряти правильність застосування відповідними органами (посадовими особами) заходів впливу за адміністративні правопорушення. Такими заходами примусового характеру, пов'язаними з обмеженням особистої свободи громадян, фактично є лише адміністративний арешт. Однак, за правопорушення, пов'язані з корупцією, він не застосовується.

Згідно з положеннями ст. 24 Закону України «Про прокуратуру», яка визначає особливості здійснення окремих форм представництва інтересів держави в суді, йдеться про право прокурора на подання апеляційної чи касаційної скарги на судове рішення лише в цивільній, адміністративній і господарській справі. При цьому в ч. 7 ст. 24 Закону чітко зазначено, що повноваження прокурорів, передбачені цією статтею, здійснюються виключно на підставах та в межах, передбачених процесуальним законодавством.

На підставі викладеного та керуючись п.1 ч.1 ст. 247 та п.1 ч.1 ст. 284 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по адміністративні справі відносно ОСОБА_5 закрити, з підстав відсутності події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 та ч.2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Постанова може бути оскаржена, на підставі ст. 294 КУпАП особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови в Апеляційний суд Житомирської області.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути предявлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Cуддя О. В. Скрипка

.