Справа № 203/869/17
Провадження № 3/200/1612/17
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

10 серпня 2017 року Бабушкінський районний суд м.Дніпропетровська у складі

головуючого судді Татарчук Л.О.,

при секретарі Плевако Ю.Д.,

за участю прокурора Карпенка Р.І.,

особи, яка притягується ОСОБА_1,

до адміністративної відповідальності

його захисника - адвоката ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду м.Дніпро, протокол про адміністративне правопорушення, відносно

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, ІНФОРМАЦІЯ_3, одруженого, офіційно не працюючого, зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, мешкаючого за адресою: м.Дніпро, житловий масив Тополя-3АДРЕСА_1, раніше до адміністративної відповідальності не притягувався,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-7 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до протоколу про вчинення адміністративного правопорушення №199 від 07.03.2017 року, складеного оперуповноваженим управління захисту економіки в Дніпропетровській області ДЗЕ Національної поліції України капітаном поліції ОСОБА_3, ОСОБА_1, який згідно розпорядження Дніпропетровського міського голови №1206-рк від 22.12.2015 року, призначений на посаду директора Комунального підприємства «Дніпропетровська міська студія телебачення» Дніпропетровської міської ради з 25.12.2015 року за контрактом.

Згідно статуту Комунальне підприємство «Дніпропетровська міська студія телебачення» Дніпропетровської міської ради, є комунальним унітарним комерційним підприємством, створеним відповідно до рішення Дніпропетровської міської ради від 10.08.2007 №19/18 на базі відокремленої частини комунальної власності територіальної громади м. Дніпропетровська.

Власником підприємства є територіальна громада м. Дніпропетровська, в особі Дніпропетровської міської ради, ідентифікаційний код -26510514.

Виконавчий орган Дніпропетровської міської ради, до сфери управління якого належить (входить) Підприємство згідно з переліком міських комунальних підприємств відповідно до їх підпорядкованості, затверджений рішенням міської ради, виконує функції органу управління господарською діяльністю в межах та обсягах визначених Положенням виконавчого органу та є представником Власника - Дніпропетровської міської ради, згідно з господарським кодексом України, Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні», іншими законодавчими актами та рішеннями представника власника.

Для здійснення господарської діяльності Підприємства Власник створює статутний капітал в сумі 5000,00 грн.

Підприємство є юридичною особою, має відокремлене майно, самостійний баланс, рахунки в установах банку, круглу печатку, кутовий та інші штампи зі своїм найменуванням та ідентифікаційним кодом . Підприємство набуває право юридичної особи з дня його державної реєстрації у встановленому законом порядку.

Згідно ст. 81 Цивільного кодексу України, юридична особа публічного права, створюється розпорядчим актом Президента України, органу державної влади, органу влади Автономної республіки Крим або органу місцевого самоврядування.

Таким чином, на підставі п.п.«а» п.2 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції», ОСОБА_1 є суб'єктом, на якого поширюється дія вказаного закону як на посадову особу юридичної особи публічного права.

Згідно контракту директор Комунального підприємства

«Дніпропетровська міська студія телебачення» Дніпропетровської міської ради ОСОБА_1 зобов'язується безпосередньо і через адміністрацію підприємства здійснювати поточне управління підприємством, забезпечувати його прибуткову діяльність, ефективно використовувати та зберігати майно Підприємства. У своїй діяльності ОСОБА_1 має право: укладати угоди, договори, контракти, затверджувати структурний та штатний розклад Підприємства, укладати трудові договори з працівниками Підприємства відповідно до чинного законодавства, встановлювати працівникам підприємства посадові оклади, надбавки до них, заохочувати працівників Підприємства та накладати дисциплінарні стягнення відповідно до чинного законодавства.

Статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено що члени сім'ї - це особи, які перебувають у шлюбі, а також їхні діти, у тому числі повнолітні, батьки, особи, які перебувають під опікою і піклуванням, інші особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки (крім осіб, взаємні права та обов'язки яких не мають характеру сімейних), у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі. Крім того, вказаною статтею Закону визначено поняття реального конфлікту інтересів як суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Відповідно до ст.28 Закону Про запобігання корупції», посадові особи юридичної особи публічного права зобов»язані :

-вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

-повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі Національне агенство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

-не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

-вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Відповідно до колективного договору Комунального підприємства «Дніпропетровська міська студія телебачення» Дніпропетровської міської ради прийнятого на загальних зборах трудового колективу підприємства від 12.01.2010 передбачено: структура заробітної плати складається з основної та додаткової заробітної плати, а також інших заохочувальних та компенсаційних виплат. Основна заробітна плата є обов'язковою винагородою працівнику за виконану ним роботу згідно з установленими нормами праці і встановлюється у вигляді тарифних ставок окладів та відрядних розцінок для робочих та посадових окладів для службовців. Оплата праці керівникам виробничих підрозділів, фахівців і службовців встановлюється на основі посадових окладів, передбачених штатним розкладом. Оплата праці у нічні години збільшується на 20 % від основного окладу. Кожному окремому працівнику розмір додаткової оплати-премії встановлюється власником, виходячи з досягнутих працівником результатів господарської діяльності. Додаткова заробітна плата - це премії, винагорода за працю зверх встановлених норм, у тому числі за понаднормований день, тиждень, за трудові успіхи та винахідливість, особливі умови праці, вона включає доплати, надбавки, гарантійні та компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством. Вказані доплати, надбавки, і виплати обумовлюються в кожному випадку на бажання сторін, але з урахуванням вимог чинного законодавства. До інших заохочувальних та компенсаційних виплат належить винагорода за підсумками роботи за рік, преміями за спеціальними системами і положеннями, матеріальна допомога на оздоровлення до відпустки.

Разом з тим, ОСОБА_1, перебуваючи на посаді директора комунального підприємства «Дніпропетровська міська студія телебачення» Дніпропетровської міської ради, достовірно знаючі, що у нього в прямому підпорядкуванні працює ОСОБА_4, яка згідно актового запису про народження дитини №1152 від 02.06.1982 року складеного Жовтневим відділом ДРАЦС м. Дніпропетровська є матір'ю ОСОБА_5, яка в свою чергу є дружиною ОСОБА_1 , про що свідчить актовий запис про шлюб №470 від 07.07.2007 року складений Жовтневим відділом ДРАЦС м. Дніпропетровська .

Таким чином, згідно до зазначених вище актових записів ОСОБА_4 є тещою ОСОБА_1 .

В порушення ст. 28 Закону України « Про запобігання корупції», ОСОБА_1 в умовах реального конфлікту між приватним інтересом та його службовими повноваженнями прийняв рішення видав накази про преміювання своєї тещі ОСОБА_4 №45/вк від 21.04.2016 року у сумі 3920 гривень та №50 /вк від 12.05.2016 року у сумі 3720 гривень.

Таким чином, ОСОБА_1 будучи посадовою особою юридичної особи публічного права, перебуваючи на посаді директора комунального підприємства «Дніпропетровська міська студія телебачення» Дніпропетровської міської ради, порушуючи вимоги ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», усвідомлюючи суперечність між приватними інтересами та його службовими повноваженнями, прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів щодо преміювання своєї тещі, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов»язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст. 172-7 КУАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою провину у скоєнні даного корупційного правопорушення не визнав та вказав, що в його діях відсутній склад та подія правопорушення за ч.2 ст.172-7 КУпАП, відсутній конфлікт між його приватними та службовими інтересами.

Пояснив, що не вважає, що його теща ОСОБА_4 є його близькою родичкою, хоча і є матірю його дружини ОСОБА_5О, спільного побуту з тещею не ведуть

В той же час, нарахування премії ОСОБА_4 та іншому режисеру, було однаковим. При цьому, розмір заробітної плати узгоджувався із управління культури заздалегідь на рік, нарахування премій передбачалась в рамках бюджету.

Вказав, що ОСОБА_4 не знаходилась в його прямому підпорядкуванні, оскільки безпосереднім її керівником була начальник відділу ОСОБА_6, яка підпорядкувалася йому.

Зазначив, що по обставинам нарахування премії ОСОБА_4 його допитували в прокуратурі та повідомили, що кримінальної справи вже немає, буде складено адміністративний протокол.

Свідок ОСОБА_4 в присутності адвоката ОСОБА_7 в судовому засіданні пояснила, що ОСОБА_1 її зять.

01.04.2016 року вона була прийнята ОСОБА_1 на посаду режисера до КП «Дніпропетровська міська студія телебачення », де вже був прийнятий один режисер. Безпосереднім її керівником була ОСОБА_6, а кому підпорядковувалась остання, їй не відомо.

Заробітну плату та премію вона отримувала на картку, при нарахуванні премії ОСОБА_1 її «не виділяв» серед інших співробітників.

Свідок ОСОБА_5 вказала, що є дружиною ОСОБА_1, а ОСОБА_4 її матір, з якою вони разом не мешкають та спільного побуту не ведуть.

Їй відомо, що ОСОБА_4, як співробітника КП «Дніпропетровська міська студія телебачення », ніяким чином не виділяли серед інших працівників цього підприємства, в тому числі по заробітній платі та премії. ОСОБА_1 не був безпосереднім керівником ОСОБА_4 в КП «Дніпропетровська міська студія телебачення » .

Штат співробітників комунального підприємства усно був узгоджений з міським головою.

Також, оскільки фінансування комунального підприємства здійснювалося з міського бюджету, нарахування премій узгоджувалося на рік на сесії міської ради.

Свідок ОСОБА_8 в судовому засіданні пояснила, що ОСОБА_4, яка працювала на посаді режисера в КП «Дніпропетровське міська студія телебачення» .

Якихось особливих умов праці для ОСОБА_4 в КП «Дніпропетровська міська студія телебачення» не існувало.

Вказала, що заробітна плата включала в себе премію.

Свідок ОСОБА_9 пояснила, що ОСОБА_4 є висококваліфікованим спеціалістом.

Вказала, що керівником в роботі ОСОБА_4 була ОСОБА_6, якій вона безпосередньо підпорядковувалась.

Їй нічого не відомо про те, як саме нараховується заробітна плата та премія. Особливого порядку нарахування премії ОСОБА_4 не було.

Свідок ОСОБА_10 в судовому засіданні вказала про те, що ОСОБА_4, яка займала посаду режисера в КП «Дніпропетровська міська студія телебачення » , підпорядковувалася ОСОБА_6 Про те, що ОСОБА_4 є тещею ОСОБА_1, їй відомо. Однак, ОСОБА_1, як директор КП, не створював їй особливих умов праці, в тому числі і щодо преміювання.

Заробітна плата в КП «Дніпропетровська міська студія телебачення» складається із ставки, надбавки та премії. Яким чином нараховувалась премія, їй не відомо, однак вона нараховувалась всім співробітникам.

Свідок ОСОБА_6 пояснила, що з 01.04.2016 року вона працює в КП «Дніпропетровська міська студія телебачення » завідуючою відділу. Їй було відомо, що ОСОБА_4, яка працювала на посаді режисера у вказаному підприємстві, є тещею ОСОБА_1 Однак, ОСОБА_4 відпрацювала багато років на телебаченні, вона є виключно високим професіоналом в своїй справі, й була прийнята на дану посаду ОСОБА_1 завдяки лише своєї кваліфікації.

Ніяких прохань з боку ОСОБА_1 щодо влаштування особливих умов праці для ОСОБА_4, їй не надходило і такого не було.

ОСОБА_4 в роботі підпорядковувалася їй як начальнику відділу, якій вона давала вказівки, при цьому ОСОБА_1 ніяких вказівок ОСОБА_4 не давав.

Вказала, що в кінці місяця надавала ОСОБА_1 звіт відпрацьованих годин співробітників студії й прохала нарахувати всім робітникам премії.

Свідок ОСОБА_11 в суді пояснила, що ОСОБА_4 є професіоналом своєї справи, й тому була запрошена до підприємства на посаду режисера. Керівником її відділу була ОСОБА_6

Особливих умов праці у ОСОБА_4 в студії не було.

Свідок ОСОБА_12 в суді пояснила, що вона працювала головним бухгалтером в КП «Дніпропетровська міська студія телебачення ».

На той момент, коли на посаду директора прийшов ОСОБА_1, функціональні обовязки співробітників не були затверджені. У звязку із чим, вона виконувала усні розпорядження ОСОБА_1, вела облік, складала звіти. Нарахування заробітної плати обговорювалося із ОСОБА_1, й на підприємстві є договори із зазначенням розмірів заробітної плати. Заробітну плату кожному співробітнику вказував ОСОБА_1, вона ж готувала відомість на зарплати чи на премію, які підписував ОСОБА_1 Нікого зі співробітників ОСОБА_1 премій не позбавляв, нараховував всім співробітникам.

Вказала, що на підприємстві є бюджет на виплату заробітної плати, який вони не могли перевищувати. У разі якщо ОСОБА_1 би їй повідомив нарахувати будь-якому співробітнику збільшену зарплатню, то департамент культури не прийняв би в них таку відомість. Без погодження з департаментом, вона не могла виплатити заробітну плату співробітникам.

ОСОБА_4 працювала на підприємстві на посаді режисера, в неї був свій безпосередній керівник відділу ОСОБА_6 Яких-небудь прохань від ОСОБА_1 на рахунок ОСОБА_4, їй ОСОБА_1 не висловлював.

Захисник адвокат ОСОБА_2 просила суд закрити провадження по справі за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу та події адміністративного правопорушення за ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Прокурор Карпенко Р.І. підтримав обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення та просив суд визнати ОСОБА_1 винним у скоєнні адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Вислухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, думку прокурора, захисника, перевіривши матеріали справи, суд вважає необхідним провадження по справі закрити за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення за ч.2 ст.172-7 КУпАП, з наступних підстав.

За змістом ст.ст. 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об'єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з'ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутня наявність реального конфлікту інтересів та умисел на скоєння адміністративного правопорушення за ч.2 ст. 172-7 КУпАП, відсутні відомості та докази, які б достовірно свідчили про наявність у нього особистих інтересів чи обставин, що можуть призвести до невиконання чи неналежного виконання своїх посадових обовязків, а тому вказує на те, що ОСОБА_1 не вчиняв дій, які містять ознаки адміністративного правопорушення за ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

Так, частиною 2 статті 172-7 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Згідно з приміткою до цієї статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Тобто, згідно діючого законодавства, для висновку про наявність в особи реального конфлікту інтересів та про прийняття нею рішення в умовах реального конфлікту інтересів необхідно встановити: 1) наявність в особи приватного інтересу; 2) наявність суперечності між приватним інтересом особи та її представницькими повноваженнями; 3) наявність впливу цієї суперечності на об'єктивність або неупередженість рішення; 4) наявність повноважень на прийняття рішення.

Крім того, субєктивна сторона правопорушення, повязаного з корупцією, передбаченого ст.172-7 КУпАП характеризується тим, що воно вчиняється умисно, особа, яка його вчиняє, усвідомлює, що вона не повідомляє про наявність у неї реального конфлікту інтересів або вчиняє дії чи приймає рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Водночас, об'єктивна сторона правопорушення за ст.172-7 КУпАП полягає в бездіяльності особи, яка знала про наявність приватних (особистих) інтересів чи обставин, які можуть вплинути на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, привести до невиконання або неналежного виконання своїх посадових обов'язків, тому зобов'язана була повідомити про це своєму керівникові, однак не зробила цього.

Суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутні дані які б з достовірністю свідчили про обєктивні та субєктивні ознаки реального конфлікту інтересів, наявності суперечностей між приватним інтересами ОСОБА_1 та його службовими повноваженнями, які вплинули на обєктивність та неупередженість при прийнятті рішень щодо преміювання ОСОБА_4

Так, в протоколі зазначено, що ОСОБА_1, перебуваючи на посаді директора КП «Дніпропетровська міська студія телебачення» достовірно знав про те, що ОСОБА_4 працює у нього в прямому підпорядкуванні, але не вжив заходів щодо недопущення запобіганню та врегулюванню конфлікту інтересів .

Згідно ст. 1 Закону України « Про запобігання корупції», визначено термін прямого підпорядкування як відносини прямої організаційної або правової залежності підлеглої особи від її керівника, в тому числі через вирішення (участь у вирішенні) питань прийняття на роботу, звільнення з роботи, застосування заохочень, дисциплінарних стягнень, надання вказівок, доручень тощо, контролю за їх виконанням;

Але будь які офіційні дані про таке пряме підпорядкування, надані до суду матеріали не містять та суду не надані.

Як зазначали допитані в суді свідки ОСОБА_8, ОСОБА_9. ОСОБА_10, ОСОБА_6. ОСОБА_11, ОСОБА_12, що також підтвердили допитані ОСОБА_4 та ОСОБА_1, будь які функціональні обов»язки на КП «Дніпропетровська міська студія телебачення» щодо виконання роботи працівниками, в тому числі режисера 1 категорії та щодо підпорядкування, у них на підприємстві не розроблялись та були відсутні. Дані свідки вказували, що ОСОБА_4, в своїй роботі на посаді режисера, підпорядковувалася не ОСОБА_1, як директору комунального підприємства, а ОСОБА_6, яка надавала їй вказівки по роботі, тобто її безпосереднім керівником в роботі, була саме ОСОБА_6, оскільки своєю роботою ОСОБА_4 забезпечувала функціювання саме цього відділу під керуванням ОСОБА_6, а не виконувала роботу щодо організації та забезпечення функціювання роботи ОСОБА_1 як директора.

Інших доказів щодо спростування даних показань, усунення протирічь, надані матеріали не містять, а наявний в матеріалах штатний розклад підприємства також не передбачає наявності такої інформації.

Тобто, суд вважає, що робота в одній установі близьких осіб само по собі не породжує конфлікт інтересів, а задля визначення наявності або відсутності конфлікту інтересів в умовах роботи в одній установі директора та його близьких осіб, в даному випадку тещі, слід виходити зі співвідношення їх посадових обов»язків, підпорядкування.

Таким чином, оскільки надані матеріалі не містять і під час судового розгляду не встановлено наявність як функціональних обов»язків працівників студії телебачення, так і їх співвідношення між собою, то твердження про наявність прямого підпорядкування ОСОБА_1 режисера 1 категорії ОСОБА_4 є безпідставним, а стверджувати про наявність таких обставин лише на припущеннях є незаконним, таким що протирічить Конституції України .

Також, згідно наданих матеріалів ОСОБА_4 була прийнята на роботу 31.03.2016 року на посаду режисера ефіру 1 категорії ( а.с.53).

За наказами директора ОСОБА_1 №45/вк від 21.04.2016 року та №50/вк від 12.05.2016 року, ОСОБА_4 було нарахована та виплачена премія у сумі 3920 гривень ( а.с.71) та у сумі 3720 гривень( а.с.72).

Також з матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_4 є тещею ОСОБА_1М

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення, у вину ОСОБА_1 ставиться прийняття ним рішення щодо преміюванні своєї тещі ОСОБА_4 в умовах реального конфлікту інтересів між приватним інтересом та службовими повноваженням.

Вважаю, що такі висновки посадової особи, яка склала даний протокол, є необґрунтованими й доданими письмовими доказами не підтверджені.

Так, відповідно до трудового контракту від 25.12.2015 року, ОСОБА_1 в межах своєї компетенції видає накази, має право встановлювати працівникам підприємства посадові оклади, надбавки до них, заохочувати працівників підприємства та накладати дисциплінарні стягнення згідно з діючим законодавством. ( а.с.32-38). Пунктом3.4 колективного договору Комунального підприємства «Дніпропетровська міська студія телебачення» Дніпропетровської міської ради прийнятого на загальних зборах трудового колективу підприємства від 12.01.2010 передбачено, що структура заробітної плати складається з основної та додаткової заробітної плати, а також інших заохочувальних та компенсаційних виплат. Основна заробітна плата є обов'язковою винагородою працівнику за виконану ним роботу згідно з установленими нормами праці і встановлюється у вигляді тарифних ставок окладів та відрядних розцінок для робочих та посадових окладів для службовців. Кожному окремому працівнику розмір додаткової оплати-премії встановлюється власником, виходячи з досягнутих працівником результатів господарської діяльності. Додаткова заробітна плата - це премії, винагорода за працю зверх встановлених норм, у тому числі за понад нормований день тиждень, за трудові успіхи та винахідливість, особливі умови праці, вона включає доплати, надбавки, гарантійні та компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством. ( а.с.46-52)

Статею 2 Закону України «Про оплату праці» визначено, що додаткова заробітна плата - це винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці. Вона включає доплати, надбавки, премії, гарантійні та компенсаційні виплати.

Таким чином, оскільки ОСОБА_4, згідно штатного розкладу комунального підприємства «Дніпропетровська міська студія телебачення» ДМР ( а.с.74-76), працювала в ньому режисером 1 категорії, то ОСОБА_1, як директор цього кмунального підприємства, при визначенні ОСОБА_4 премій 21 квітня 2016 року та 12 травня 2016 року, діяв у межах своїх повноважень.

При цьому, як вбачається з досліджених судом документів, ОСОБА_1 при вирішенні питання про преміювання та винесенні наказів №45/вк від 21.04.2016 року та №50/вк від 12.05.2016 року про преміювання працівників підприємства, серед яких також зазначено ОСОБА_4 діяв відповідно до колективного договору, про що зазначав у даних наказах, при цьому розмір премії визначений ОСОБА_4 ніколи не був найвищим порівняно з іншими працівниками студії телебачення.

Допитані в суді свідки ОСОБА_8, ОСОБА_9. ОСОБА_10, ОСОБА_6. ОСОБА_11, ОСОБА_12, а також ОСОБА_4 та ОСОБА_1, також підтвердили дані обставини.

Виходячи з вищевикладеного, приходжу до висновку, що ОСОБА_1 при прийнятті рішення про преміювання працівників студії телебачення, в тому числі ОСОБА_4 та при винесенні ним наказів №45/вк від 21.04.2016 року та №50/вк від 12.05.2016 року про преміювання, де також зазначено ОСОБА_4, не перебував та не діяв в умовах реального конфлікту інтересів, оскільки питання забезпечення отримання заробітної плати, до складу якої входять і премії, працівникам студії телебачення, у тому числі і режисеру 1 категорії ОСОБА_4, не є особистим приватним інтересом ОСОБА_1, а входить до кола його службових обов'язків, а тому докази, що свідчать про прийняття рішень ОСОБА_1 в умовах реального конфлікту інтересів при здійсненні ним своїх службових повноважень щодо забезпечення оплати праці працівникам КП « Дніпропетровська міська студія телебачення» Дніпропетровської міської ради, відсутні.

За таких обставин, у звязку із відсутністю в діях ОСОБА_1 реального конфлікту інтересів та умислу на вчинення адміністративного правопорушення за ч.2 ст. 172-7 КУпАП, суд вважає за необхідне закрити провадження у даній справі про адміністративне правопорушення на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у звязку із відсутність в діях ОСОБА_1 складу вказаного адміністративного правопорушення.

Керуючись Законом України «Про засади запобігання і протидії корупції» , ст. ст.10, 172-7, 247, 283-284 КУпАП, суд-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.2 ст.172-7 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Дніпропетровської області через Бабушкінський районний суд м.Дніпропетровська протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч.5 ст.7 КУпАП та ч.1 ст.287 КУпАП.

Суддя Татарчук Л.О