АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
______________________________________________________________________
Провадження: 33/790/1479/17 Головуючий І інстанції -
Категорія: ч. 2 ст. 172-7 КУпАП Доповідач - Бездітко В.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 грудня 2017 року суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду Харківської області - Бездітко В.М.,

за участю секретаря - Михайлюка А.В.,

особи, яка притягається до

адміністративної відповідальності - ОСОБА_3,

захисника - Горелік Є.Б.,

прокурора - Радіонова С.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові справу за апеляційною скаргою ОСОБА_3на постанову Київського районного суду м. Харкова від 02 листопада 2017 року про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП,-

в с т а н о в и в :

Головним спеціалістом Другого відділу (Східний регіон) Департаменту моніторингу дотримання законодавства про конфлікт інтересів та інших обмежень щодо запобігання корупції Національного агентства з питань запобігання корупції Суховій Г.В. 11.10.2017 року складений протокол про адміністративне правопорушення № 42-03-/96 стосовно ОСОБА_3 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

В протоколі зазначено, зокрема, наступне.

Згідно з абз. 2 п. 1.5 Статуту Національного аерокосмічного університету ім. М.Є. Жуковського «Харківський авіаційний інститут», затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 24.07.2015 року № 804, Університет є юридичною особою публічного права (діючу на момент вчинення адміністративного правопорушення редакцію установочного документу надіслано Національному агентству листом Університету від 08.09.2017 № 38-12/1247; лист зареєстровано 12.09.2017 за № 07/49405/17).

Згідно з відомостями трудової книжки ОСОБА_3 на посаді проректора з науково - педагогічної роботі (далі за змістом - НПР) він працює за контрактами з 10.12.2008. На момент вчинення адміністративного правопорушення трудові відносини між Університетом та ОСОБА_3 були врегульовані контрактом від 25.11.2015, на підставі якого відповідно до наказу Університету «Про переведення» від 26.11.2015 № 2629-ВК ОСОБА_3 був переведений на посаду проректора з НПР підрозділу «Апарат управління, Ректорат» з 10.12.2015 по 09.12.2020.

У п. 1.3 посадової інструкції проректора з науково-педагогічної роботи (навчальний напрямок роботи) , затвердженої ректором Університету 02.12.2015 (далі - посадова інструкція проректора з НПР), яка підписана ОСОБА_3 02.12.2015, вказано, що «посада проректора з НПР належить до професійної групи «керівники» (код КП 1210.1 за Класифікатором професій ДК 003:2010)».

Відповідно до пп. «а» п. 2 ч. 1 ст. 3 та ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» (далі за змістом - Закон), ОСОБА_3 є посадовою особою юридичної особи публічного права, на яку поширюються вимоги щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, що у тому числі передбачає обов'язок таких осіб не вчиняти дії та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Реальний конфлікт інтересів згідно з визначенням, наведеним у абз. 13 ч. 1 ст. 1 Закону - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

В Університеті з 2008 року працює дружина ОСОБА_3 - ОСОБА_7. На момент вчинення ОСОБА_3 адміністративного правопорушення між Університетом та ОСОБА_7 діяв строковий трудовий договір від 26.12.2013, на підставі якого відповідно до наказу Університету від 10.01.2014 № 41-ВК (пункт 1.1) ОСОБА_7 була переведена на посаду доцента підрозділу «Факультет економіки та менеджменту, 601 Кафедра економіки» з 01.01.2014 по 31.12.2018. Зазначене підтверджується відомостями трудової книжки ОСОБА_7, зокрема записами за порядковими номерами 12-14.

Факт перебування у шлюбі та спільного проживання ОСОБА_3 та ОСОБА_7 підтверджується однаковими відомостями їх особових карток працівника та розділу 2.1 «Інформація про суб'єкта декларування» декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, за 2016 рік, поданої ОСОБА_3, як суб'єктом на якого поширюється дія Закону, про такі данні:

-прізвище, ім'я, по батькові та рік народження подружжя;

-свідоцтво про шлюб: НОМЕР_1 від 28.09.2007;

-місце фактичного проживання: АДРЕСА_1.

Відповідно до п.п. 1.4 та 3.14 посадової інструкції проректора з НПР у період спільної з дружиною роботи в Університеті ОСОБА_3 був «керівником і організатором наукових, навчальних, навчально-методичних і виховних робіт, адміністративної діяльності Університету, а також головним менеджером з якості надання освітянських послуг», у тому числі в межах службових повноважень він мав право вирішувати в установленому порядку питання, пов'язані з установленням посадових окладів, надбавок до окладів й преміювання як в сторону підвищення, так і в сторону зменшення окладів, надбавок згідно з чинним законодавством з метою підвищення ефективності, якості, продуктивності праці.

Враховуючи викладене, та з огляду на визначення терміну «приватний інтерес», наведене у абз. 12 ч. 1 ст. 1 Закону, ОСОБА_3 у період вчинення адміністративного правопорушення, будучі наділеним владними повноваженнями в сфері управління персоналом Університету, зокрема щодо вирішення питань його оплати праці, мав зумовлений сімейними стосунками приватний інтерес, пов'язаний з трудовою кар'єрою близької особи та отримання нею певного рівня матеріальної винагороди за виконану роботу.

Встановлено, що 31.08.2016 в Університеті було видано наказ від 21.08.2016 № 1705-ВК, згідно з яким ОСОБА_7 з 01.09.2016 по 31.08.2017 було встановлено надбавку «за складність, напруженість в роботі» у розмірі 50 % посадового окладу. У наказі зазначено, що підставою для встановлення вказаної надбавки була резолюція проректора з науково-педагогічної роботи ОСОБА_3 Зазначена резолюція накладена ОСОБА_3 31.08.2016 на поданні щодо встановлення ОСОБА_7 надбавок, підготовленому 31.08.2016 завідувачем кафедрою № 601 Університету.

Згідно з додатком 5.1 «Перелік доплат і надбавок, що можуть встановлюватися до посадових окладів» до Колективного договору між ректором і трудовим колективом в особі голови профспілкової організації Національ6ного аерокосмічного університету ім. М.Є Жуковського «Харківський авіаційний інститут» на 2013-2014 рр., зареєстрованого Управлінням праці та соціального захисту населення адміністрації Київського району Харківської міської ради 29.01.2013 за № 18 (документ отримано за запитом щодо надання витягу з колективного договору Університету, у редакції, яка діяла протягом 2016 року, в частині, що регулює питання оплати праці, із відповідними додатками) надбавка «за складність, напруженість в роботі» встановлюється у розмірі до 50 % посадового окладу (рядок 10 таблиці у додатку).

Наявність дискреції у визначенні розміру надбавки «за складність, напруженість в роботі» свідчить про наявність суперечності між зумовленим сімейними стосунками, приватним інтересом ОСОБА_3 та його службовими повноваженнями щодо вирішення питань оплати праці персоналу Університету, що впливає на об'єктивність прийняття рішення про встановлення близький особі конкретного розміру надбавок.

Така суперечність, обумовлена тим, що посадова особа змушена шукати баланс між своїм приватним інтересом та необхідністю об'єктивно і неупереджено виконувати посадові обов'язки, внаслідок чого виникає ймовірність того, що у прийнятому рішення або діянні превалюватиме саме приватний інтерес.

Враховуючи наявність у викладеній ситуації трьох складових, які з огляду на визначення, наведене у абз. 13 ч. 1 ст. 1 Закону, характеризують реальний конфлікт інтересів: приватного інтересу, службових повноважень та протиріччя між ними, що впливає на об'єктивність чи неупередженість прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

ОСОБА_3 будучи особою, на яку поширюються вимоги ст. 28 Закону щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, в порушення п. 3 ч. 1 вказаної статті Закону 31.08.2016 під час виконання своїх службових повноважень в Університеті наклав резолюцію на поданні щодо встановлення надбавки «за складність, напруженість в роботі» доценту підрозділу Університету «Факультет економіки та менеджменту, 601 Кафедра економіки» ОСОБА_7 (рішення стало підставою для встановлення надбавки), з якою на той момент перебував у шлюбі та спільно проживав, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Постановою Київського районного суду м. Харкова від 02 листопада 2017 року ОСОБА_3 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, і призначено йому адміністративне стягнення у вигляді штрафу в дохід держави в сумі 300 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 5100 грн. Стягнуто з ОСОБА_3 судовий збір в сумі 320 грн.

Не погодившись з постановою суду, ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу, в обґрунтування якої зазначила наступне.

Суд першої не з'ясував всебічно, повно і об'єктивно обставини справи, не вирішив її в точній відповідності з Законом, висновки суду не відповідають дійсним обставинам справи.

Суд дійшов помилкового висновку про наявність реального конфлікту інтересів. Дружина ОСОБА_7 не знаходиться в його прямому підпорядкуванні. Вона прямо підпорядковується завідувачу кафедри. Завідувач кафедри, в свою чергу декану, а декан ректору.

Робота в одній установі близьких осіб само по собі не породжує конфлікт інтересів, а для визначення наявності або відсутності конфлікту інтересів в умовах роботи в одній установі проректора та його близьких осіб, в даному випадку - дружини, слід виходити зі співвідношення їх посадових обов'язків та підпорядкування.

В даному випадку не було реального конфлікту інтересів, а дії з виконання посадових повноважень не вплинули на об'єктивність та упередженість прийнятого ректором рішення про встановлення надбавки.

Зазначає, що рішення про встановлення надбавки приймалося на підставі штатного розкладу кафедри 601, який погоджений завідувачем кафедри, деканом факультету, начальником навчально-аналітичного відділу, а тому не є актом індивідуальної дії, не носить персоніфікованого характеру і саме цим документом передбачено надбавки та її розміри всім працівникам, в тому числі ОСОБА_7 Особисту участь в підготовці рішення не приймав.

Рішення про надбавку приймалось колегіально, на засіданні кафедри економічної теорії, візування не вирішувало призначення надбавки дружині ОСОБА_7 Наказ про встановлення надбавки підписано особисто ректором ОСОБА_8

Перед укладенням додаткової угоди та подання на надбавку ним ректору повідомлено чи можливо це зробити для ОСОБА_7 Зі сторони ректора зауважень не було, в той же день ректор ОСОБА_8 особисто підписав наказ про встановлення окладу, доплат і надбавок ОСОБА_7 від 31.08.2016 року № 1705-ВК, тим самим зняв питання потенційного конфлікту інтересів. Саме наказом ректора встановлюються надбавки і, у разі заперечень з його сторони, він мав право не підписувати наказ. Всі ці обставини при судовому розгляді справи не враховано та їм не було надано належну правову оцінку.

Просить скасувати постанову Київського районного суду м. Харкова від 02 листопада 2017 року, прийняти нову постанову, якою провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно нього закрити з підстави, передбаченої п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення ОСОБА_3, його захисника адвоката Гореліка Є.Б., які апеляційну скаргу підтримали, пояснення прокурора Радіонова С.А., який проти апеляційної скарги заперечував, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, а постанова районного суду скасуванню, виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов'язаний повно, всебічно та об'єктивно з'ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов'язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Відповідно до ст. 2 КУпАП, законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України. Закони України про адміністративні правопорушення до включення їх у встановленому порядку до цього Кодексу застосовуються безпосередньо.

Положення ст. 7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ч. 1 ст. 8 КУпАП особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення.

У відповідності до вимог ч.1 ст. 9 КУпАП адміністративне правопорушення (проступок) - це протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свобод громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 23 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ч. 6 ст. 294 КУпАП, апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Апеляційний суд може дослідити нові докази, які не досліджувалися раніше, якщо визнає обґрунтованим ненадання їх до місцевого суду або необґрунтованим відхилення їх місцевим судом.

Згідно ч. 2 ст. 172-7 цього Кодексу вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів тягне за собою притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Статтею 1 Закону України «Про засади запобігання і протидії корупції» визначено поняття конфлікту інтересів - це суперечність між особистими майновими, немайновими інтересами особи чи близьких їй осіб та її службовими повноваженнями, наявність якої може вплинути на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, а також, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих їй службових повноважень.

В ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», встановлені зобов'язання, зокрема про те, Особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов'язані: вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, не можуть прямо чи опосередковано спонукати у будь-який спосіб підлеглих до прийняття рішень, вчинення дій або бездіяльності всупереч закону на користь своїх приватних інтересів або приватних інтересів третіх осіб.

Безпосередній керівник особи або керівник органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади протягом двох робочих днів після отримання повідомлення про наявність у підлеглої йому особи реального чи потенційного конфлікту інтересів приймає рішення щодо врегулювання конфлікту інтересів, про що повідомляє відповідну особу .

Національне агентство у випадку одержання від особи повідомлення про наявність у неї реального, потенційного конфлікту інтересів упродовж семи робочих днів роз'яснює такій особі порядок її дій щодо врегулювання конфлікту інтересів.

Безпосередній керівник або керівник органу, до повноважень якого належить звільнення/ініціювання звільнення з посади, якому стало відомо про конфлікт інтересів підлеглої йому особи, зобов'язаний вжити передбачені цим Законом заходи для запобігання та врегулювання конфлікту інтересів такої особи.

У разі існування в особи сумнівів щодо наявності в неї конфлікту інтересів вона зобов'язана звернутися за роз'ясненнями до територіального органу Національного агентства. У разі якщо особа не отримала підтвердження про відсутність конфлікту інтересів, вона діє відповідно до вимог, передбачених у цьому розділі Закону.

Якщо особа отримала підтвердження про відсутність конфлікту інтересів, вона звільняється від відповідальності, якщо у діях, щодо яких вона зверталася за роз'ясненням пізніше було виявлено конфлікт інтересів.

Закони та інші нормативно-правові акти, що визначають повноваження державних органів, органів влади Автономної Республіки Крим, органів місцевого самоврядування, порядок надання окремих видів державних послуг та провадження інших видів діяльності, пов'язаних із виконанням функцій держави, місцевого самоврядування, мають передбачати порядок та шляхи врегулювання конфлікту інтересів службових осіб, діяльність яких вони регулюють.

Відповідно до ч. 2 ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції» (в редакції станом на 31.08.2016) передбачено, що у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу.

У разі якщо неучасть особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу, у прийнятті рішень цим органом призведе до втрати правомочності цього органу, участь такої особи у прийнятті рішень має здійснюватися під зовнішнім контролем. Рішення про здійснення зовнішнього контролю приймається відповідним колегіальним органом.

Притягаючи ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності районний суд дійшов помилкового висновку про прийняття ОСОБА_3 рішення в умовах реального конфлікту та не врахував порядок встановлення надбавок працівникам Університету.

З матеріалів справи видно, що 31.08.2016 року завідувачем кафедри № 601 ОСОБА_9 погоджено з економістом, головою ППО - ОСОБА_10, начальником НАВ - ОСОБА_6 проректором з НПР та міжнародних зв'язків - ОСОБА_11 подання про встановлення надбавки/доплати ОСОБА_7 конд. економ. доцент, яка знаходиться на посаді доцента кафедри № 601 з 01.09.2016 р. по 31.08.2017 р. за складність, напруженість у роботі - 50%, за знання та використання в роботі іноземної мови - 10 % (а.с. 130).

Відповідно до п. 1.5. посадової інструкції завідувача кафедри економічної теорії, затвердженої ректором Національного аерокосмічного Університету ім. М.Є. Жуковського «Харківський авіаційний інститут» 15.03.2016 року (далі за змістом - Інструкція) завідувач кафедри підпорядковується ректору, проректору з науково-педагогічної роботи, відповідальному за даний напрямок роботі, і безпосередньо підпорядковується декану факультету економіки та менеджменту (а.с. 150-166).

Відповідно до п. 2.2. розділу 2 Інструкції, завідувач кафедри зобов'язаний: розглядати та затверджувати на засіданнях кафедри розподіл навчального навантаження між викладачами, індивідуальні плани роботи викладачів, план роботи кафедри.

Здійснювати підбір і комплектування штатів професорсько-викладацького складу, науково-дослідного, навчально-виробничого і навчально-допоміжного персоналу кафедри, забезпечувати раціональний розподіл обов'язків між ними, сприяти створенню нормального психологічного клімату в колективі (п. 2.11 розділу 2 Інструкції).

Відповідно до п. 3.22 розділу 3 Інструкції, завідувач кафедри має право: подавати у встановленому порядку ректорові Університету пропозиції щодо прийому до штату кафедри працівників, звільнення і переміщення на посади робітників кафедри, морального матеріального їх заохочення, вносити пропозиції про накладення стягнення на співробітників у тому числі усунення їх від роботи.

З пояснень завідувача кафедри № 601 ОСОБА_9 видно, що ОСОБА_7 один з чотирьох кандидатів економічних наук на кафедри з 14 викладачів. Враховуючи великий об'єм виконаного навантаження та запланованого на 2016/2017 навчальний рік, яку ОСОБА_7 виконала в повному обсязі, їй було встановлено додаткова надбавка до окладу в розмірі 50%. При цьому інші викладачі також отримали надбавки до основного окладу від 20% до 50 % (а.с. 185).

При апеляційному перегляді постанови районного суду ОСОБА_3 пояснив, що участь у прийнятті рішення про встановлення надбавок ОСОБА_7 не приймав, рішення про надбавку приймалось колегіально, на засіданні кафедри економічної теорії, отримавши подання. Перед укладенням додаткової угоди накладення резолюції на подання на надбавку він ректору повідомив про те, що надбавка може бути встановлена його дружині. Зі сторони ректора жодних зауважень та відповідностей у документах не виявлено і він підписав наказ про надбавку.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов'язані: повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

Районний суд не врахував, що ОСОБА_3 повідомив свого безпосереднього керівника ректора Університету ОСОБА_8, отримав згоду керівника на встановлення надбавки, що відповідає вимогам ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції».

Відповідно до п. 5.2 розділу V Статуту Національного аерокосмічного університету ім. М.Є. Жуковського «Харківський авіаційний інститут», затвердженого наказом Міністерства освіти і науки України від 24.07.2015 року № 804. ректор в межах наданих йому повноважень:

- є розпорядником майна і коштів у межах асигнувань, передбачених затвердженим кошторисом;

-забезпечує додержання умов Колективного договору (а.с. 64-65).

31.08.2017 року ректором ОСОБА_8 в межах своїх повноважень видано наказ № 1705-ВК про встановлення окладів (а.с. 103).

Накладаючи на ОСОБА_3 адміністративного стягнення за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, районний суд не рахував, що рішення про встановлення надбавок до посадового окладу ОСОБА_7 приймалося на засіданні кафедри № 601, ОСОБА_3 участі при підготовці/прийнятті подання від 31.08.2016 року не приймав. Встановлені надбавки за складність, напруженість у роботі та знання та використання іноземної мови передбачені колективним договору між ректором і трудовим колективом в особі голови профспілкової організації Національ6ного аерокосмічного університету ім. М.Є Жуковського «Харківський авіаційний інститут» на 2013-2014 рр., зареєстрованого Управлінням праці та соціального захисту населення адміністрації Київського району Харківської міської ради 29.01.2013 за № 18. Наказ № № 1705-ВК від 31.08.2016 року виданий ректором Університету.

Таким чином, особисто ОСОБА_3 не приймав рішення в умовах реального конфлікту інтересів, за що передбачена відповідальність ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Відповідно до п. 3 ч. 8 ст.294 КУпАП за наслідками розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право: скасувати постанову та прийняти нову постанову

У зв'язку з викладеним, постанова Київського районного суду м. Харкова від 02 листопада 2017 року відносно ОСОБА_3 підлягає скасуванню з постановленням апеляційним судом нової постанови.

Обставини, що виключають провадження по справі про адміністративне правопорушення визначені статтею 247 КУпАП.

Оскільки апеляційна скарга підлягає задоволенню і наявні обставин, що виключають провадження у справі постанова районного суду стосовно ОСОБА_3 за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП підлягає скасуванню з закриттям провадження у справі про адміністративне правопорушення на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 247, 278, 280, 283, 294, 295, 296 КУпАП , -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3задовольнити.

Постанову Київського районного суду м. Харкова від 02 листопада 2017 року скасувати та прийняти нову постанову.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3 за ч. 2 ст. 172-7 закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя

Апеляційного суду

Харківської області В.М. Бездітко