Справа № 209/1666/17
Провадження № 3/209/596/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 липня 2017 року м. Камянське

Cуддя Дніпровського районного суду м. Дніпродзержинська Дніпропетровської області ОСОБА_1 за участі:

особи, що притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_2,

особи, що склала протокол, про адімністративне правопорушення - ОСОБА_3,

розглянувши матеріали адміністративної справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, офіційно не працює, проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_1, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КУпАП, -

встановив:

Відповідно до Протоколу про адміністративне правопорушення серія АА 967258 від 04 липня 2017 року, особою яка склала зазначений протокол відображено, що 24.06.2017 року о 21.50 годині гр. ОСОБА_4 був відсутній за місцем мешкання, чим порушив одне із вимог адміністративного нагляду, чим вчинив правопорушення, передбачене ч.2 ст.187 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_4 не визнав вину у скоєнні адміністративного правопорушення, суду пояснив, що ніхто зі співробітників поліції до нього додому не приходив, крім того зазначив, що знаходився вдома разом з цивільною дружиною. Оскільки був досить пізній час та вони з дружиною вже спали.

В судовому засіданні 20.07.2017 року особа, яка склала протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_3, пояснив, що 24 червня 2017 року о 21.50 годині ним проводилася перевірка за місцем мешкання ОСОБА_4, саме особи, відносно якої було встановлено адміністративний нагляд. ОСОБА_4 був відсутній за місцем мешкання, при цьому були відібрані пояснення від його сусідки, яка зазначила, що в її присутності двері квартири АДРЕСА_1 не відкрив.

В судовому засіданні 26.07.2017 року, свідок ОСОБА_5 підтвердила той факт, що ОСОБА_4 24.06.2017 року о 21.50 годині знаходився вдома разом з нею, до них ніхто не стукав у двері.

Вислухавши пояснення правопорушника, особи, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, свідка, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Частиною 1 ст.9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до пунктів 2, 4 ст.129 Конституції України основними засадами судочинства є: рівність усіх учасників судового процесу перед законом і судом та змагальність сторін і свобода в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

Згідно ст.2 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суд, здійснюючи правосуддя на засадах верховенства права, забезпечує кожному право на справедливий суд та повагу до інших прав і свобод, гарантованих Конституцією і законами України, а також міжнародними договорами, згода на обовязковість яких надана Верховною Радою України.

Отже, з огляду на викладене та беручи до уваги принцип змагальності сторін, держава, в особі уповноважених нею органів внутрішніх справ, зобов'язана відповідними доказами довести перед судом винність особи у вчиненні адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Частиною 2 статті 187 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за порушення правил адміністративного нагляду особами, щодо яких встановлено такий нагляд, якщо вони вчинені повторно протягом року після накладення адміністративного стягнення.

Відповідно до п.5.4. наказу № 1303/203 від 04.11.2003 року "Про затвердження Інструкції про організацію здійснення адміністративного нагляду за особами, звільненими з місць позбавлення волі" контроль за додержанням піднаглядним правил адміністративного нагляду і встановлених судом обмежень дій піднаглядного здійснюється дільничними інспекторами міліції у взаємодії з працівниками карного розшуку, інших служб і підрозділів із суворим дотриманням прав особи на повагу до її приватного та сімейного життя, недоторканості житла і таємниці листування. Будь-яке втручання у право особи може бути здійснене лише на підставі закону та у випадках обґрунтованої необхідності захисту національної та громадської безпеки або економічного добробуту країни. Пункт 5.5. передбачає, що про результати перевірок додержання піднаглядними правил і обмежень дій адміністративного нагляду працівники міліції здійснюють запис у листку контролю за дотриманням встановлених обмежень дій піднаглядним (додаток 12) та рапортом доповідають начальнику міськ-, райвідділу.

Отже, дослідивши наявні у матеріалах справи докази, пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, особи, яка склала протокол про адміністративне правопорушення, та свідка, оцінивши їх у сукупності, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_4 події адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.187 КУпАП, що підтверджується поясненнями ОСОБА_4 та свідка ОСОБА_5, наданими в судовому засіданні та матеріалами адміністративної справи.

Відповідно до ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставини відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно п.3 ч.1, ч.2 ст. 84 КУпАП постанова про закриття справи виноситься при наявності обставин, передбачених статтею 247 цього Кодексу.

Враховуючи вищевикладене, суд дійшов висновку, що провадження у справі підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст. 33, 34, 40-1, 187, 247, 283, 284 КУпАП, суддя, -

постановив:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКПП НОМЕР_1, передбаченого ч.2 ст.187 КУпАП - закрити у зв'язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на її оскарження.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником. а також прокурором у випадках передбачених ч.5 ст.7 та ч.1 ст.287 КУпАП до Апеляційного суду Дніпропетровської області через Дніпровський районний суд м.Дніпродзержинська Дніпропетровської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Д.В. Маслов