Справа № 646/3120/17
Провадження № 3/646/1156/2017
ЧЕРВОНОЗАВОДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ХАРКОВА
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.10.17 року м.Харків

Суддя Червонозаводського районного суду м. Харкова Шелест І.М., за участі секретаря Ушакової Г.В., прокурора Трифанова В.В., Міненкової Н.О. та її захисника ОСОБА_1, розглянувши матеріали, що надійшли з Управління захисту економіки в Харківській області ДЗЕ Національної поліції України відносно

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, суддя у відставці, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, зареєстрована та проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4,

згідно протоколу про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 172-6 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Відповідно протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_2 перебуваючи на посаді суді Апеляційного суду Харківської області, будучи, згідно з ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» суб'єктом відповідальності за правопорушення пов'язані з корупцією, на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом від 21.02.2017 року набула права власності на нерухоме майно - 21/100 частки в праві власності на житловий будинок з надвірними будівлями №120, який розташований за адресою: м.Харків, вул.Основ'янська, 120, вартість якого на момент набуття становила 129 873 грн., що перевищує поріг у 50 прожиткових мінімумів встановлених на 01 січня 2017 року та в порушення ч. 2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», несвоєчасно повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції, про суттєві зміни в майновому стані, чим вчинила правопорушення, пов'язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_2 свою вину не визнала та пояснила, що вона не мала умислу на вчинення корупційного злочину, оскільки не знала про внесення змін до Закону України "Про запобігання корупції", а саме вважала, що повинна вносити відомості до декларації про суттєві зміни у майновому стані, у разі отримання доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня, а коли дізналась про зміни в законодавстві одразу намагалась подати декларацію, що не змогла зробити, у зв'язку з тим, що Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування не працював у зв'язку з перевантаженням і змогла подати декларацію про суттєві зміни у майновому стані лише 06.04.2017 року.

Захисник ОСОБА_1 наполягав на тому, що ОСОБА_2 не мала умислу на вчинення корупційного злочину, та звернув увагу на те, що вона сама повідомила про вказану обставину, написавши лист до Управління захисту економіки в Харківській області ДЗЕ Національної поліції України.

Прокурор в судовому засіданні просив визнати ОСОБА_2 винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.172-6 КУпАП, пояснив при цьому, що в діях ОСОБА_2 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП та Закону України «Про запобігання корупції ».

Суд, заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, захисника, висновок прокурора, дослідивши докази у справі, приходить наступного висновку.

21.02.2017 року ОСОБА_2 на підставі свідоцтва про право на спадщину за заповітом № НВО 404833, набула у власність 21/100 частки в праві власності на житловий будинок з надвірними будівлями №120, який розташований за адресою: м.Харків, вул.Основ'янська, оціночною вартістю 129 873 грн. (а.с.91-92)

Частиною 2 ст.172-6 КУпАП передбачено відповідальність за адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, а саме неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Частиною 1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно із ч. 2 ст. 52 Закону (в редакції, чинній на момент вчинення правопорушення), у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Відповідно до положень ст.9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до положень ст.ст. 10, 11 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Відповідно до ст.28 Конвенції ООН "Проти корупції" усвідомлення, намір або умисел, які необхідні як елементи будь-якого злочину, визначеного цією Конвенцією, можуть бути встановлені з об'єктивних фактичних обставин справи.

Дослідивши докази, суд вважає, що провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у зв'язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення з наступних підстав.

Склад правопорушення за ч.2 ст.172-6 КУпАП є формальним, оскільки обов'язковим елементом об'єктивної сторони є умисна дія умисне несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення повинен довести в діях особи умисел на несвоєчасне повідомлення.

Однак, відповідним органом не надано суду жодного доказу на підтвердження в діях ОСОБА_2 умислу, направленого на порушення ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», сам протокол про адміністративне правопорушення не містить даних про форму умислу.

Судом встановлено, що ОСОБА_2 особисто 06.04.2017 року надіслала лист до Управління захисту економіки в Харківській області ДЗЕ Національної поліції України, який надійшов до канцелярії 11.04.2017 року, з інформацією про те, що нею не було вчасно подано відомості про суттєві зміни в майновому стані. В якому, ОСОБА_2 зазначила, що у лютому 2017 року вона отримала спадщину вартістю 129 873 грн. і відповідно до Закону України "Про запобігання корупції" мала подати відомості про суттєві зміни у майновому стані. Проте, як вона вказує, математична описка в підрахуванні, неналежна робота сайту Національного агентства з питань запобігання корупції для подання відомостей, відсутність певних граф у Єдиному державному реєстрі декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, неможливість отримання відповіді у телефонному режимі від НАЗК щодо належного заповнення граф реєстру не дали змогу їй подати відомості про суттєві зміни у майновому стані. І незважаючи на зазначені перепони, 06.04.2017 року ОСОБА_2 вдалось подати відповідну інформацію про прийняття спадщини.

Крім того, у вищевказаному листі ОСОБА_2 зазначила, що допустила математичну помилку при розрахунку суми, яка є граничною для подання відомостей про суттєві зміни у майновому стані, оскільки виходила із розрахунку мінімальної заробітної плати, як і було раніше передбачено Законом України "Про запобігання корупції". Таким чином, виходила з того, що мінімальна заробітна плата у 2017 році встановлена на рівні 3200 грн., а сума для повідомлення про суттєві зміни у майновому стані повинна складатися з такого розрахунку: сума для повідомлення про суттєві зміни у майновому стані за законом складає 50 мінімальних заробітних плат, що математично виглядає наступним чином: 1600 грн. = 50 х 3200 грн.

Спадщина була оцінена в 129 873 грн., що менше за 160 000 грн., які є гранично мінімальною сумою, після котрої виникає необхідність у повідомленні про суттєві зміни у майновому стані.

Також ОСОБА_2 зазначила, що у своїй роботі використовує виготовлені в типографії Закони, Кодекси, оскільки це зручно з огляду на те, що вони постійно потрібні під час судових засідань. У неї є надрукований в типографії Закон України "Про запобігання корупції". Про зміни до Закону України "Про запобігання корупції", а саме у ст.52 вказаного закону вона дізналася лише після того, як купила собі новий Закон. Наявні у неї для роботи та для інших цілей матеріали від Національного агентства з питань запобігання корупції також оперують із терміном "мінімальна заробітна плата". Так, ОСОБА_2 користується роз'ясненнями щодо застосування окремих положень Закону України "Про запобігання корупції" стосовно заходів фінансового контролю від 11.08.2016 року №3 (із змінами, внесеними рішенням НАЗК від 30.09.2016 року №57 та від 03.11.2016 року №106), що надруковані НАЗК й були роздані на одному з форумів, організованих НАЗК у м.Харкові з питань протидії корупції. Як вона вказує, зазначене роз'яснення й досі міститься на офіційному сайті НАСК.

Коли ОСОБА_2 дізналась, що допущено математичну описку в підрахунку суми, з якої необхідно повідомляти НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, то почала пробувати подати відповідні відомості, але сайт НАЗК не давав можливості це зробити, оскільки всупереч абзацу 2 ч.1 ст.47 Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, не працював.

Після того, як сайт запрацював, то виникли проблеми із внесенням відомостей до розділів про суттєві зміни у майновому стані. Зазначений Єдиний реєстр містить розділ "Доходи, у тому числі подарунки" та "Об'єкти нерухомості". ОСОБА_2 отримала спадщину у вигляді об'єкту нерухомості, тому мала внести відповідні відомості саме до розділу "Об'єкти нерухомості". Але розділ "Об'єкти нерухомості" містить інформацію для введення лише "інформації про продавця майна". Тобто єдиний реєстр не передбачає інших, окрім продажу, фактів набуття нерухомого майна у дохід (спадщина, дарування, виграш тощо). За таких обставин заявник не могла правильно заповнити Єдиний реєстр, оскільки мала показати об'єкт нерухомості, отриманий у спадщину і не могла у той час довести, що це не продаж, а власне спадщина. Телефонні дзвінки до НАЗК не дали результату через неможливість додзвонитись й через необізнаність працівників НАЗК у правильному заповненні Єдиного реєстру в частині заповнення розділу "Об'єкти нерухомості", отримані як спадщина. Незважаючи на це, ОСОБА_2 вирішила заповнити два розділи, а саме "Доходи, у тому числі спадщина" та "Об'єкти нерухомості".

Крім того, однією з причин того, що зі змінами до ст.52 Закону України "Про запобігання корупції" ОСОБА_2 не мала змоги вчасно ознайомитися було те, що з лютого по квітень значно зросло навантаження на роботі, коли вона одночасно розглядала цивільні справи, справи слідчої апеляції та справи про адміністративні правопорушення. Вагоме збільшення навантаженості, у більше, ніж двічі, обумовлено тим, що значна частина суддів пішли у відставку, а кількість скарг не зменшилась, що вплинуло на збільшення навантаженості на інших суддів.

Про надіслання ОСОБА_2 до Управління захисту економіки в Харківській області ДЗЕ Національної поліції України листа про причини несвоєчасного подання декларації про суттєві зміни у майновому станіне спростовується самим протоколом про адміністративне правопорушення, оскільки даний протокол складено саме на підставі отриманого листа від ОСОБА_2

Аналізуючи зібрані у справі докази у їх сукупності суд приходить до висновку, що уповноваженими особами Управління захисту економіки в Харківській області не надано до суду доказів на підтвердження того факту, що ОСОБА_2 діяла умисно та усвідомлювала протиправний характер своїх дій, який посягає на встановлений правопорядок.

Вказане порушення було виявлено уповноваженими особами УЗЕ в Харківській області лише після того, як 06.04.2017 року ОСОБА_2 самостійно подала до НАЗК повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, та надіслання листа до УЗЕ в Харківській області, що свідчить про її бажання надати вказану інформацію та відсутності умислу на її переховування, і протокол про адміністративне правопорушення складений на підставі доказів, наданих ОСОБА_2 до своїх пояснень.

Відповідно до вимог ч.3 ст.62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватися на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ч.1 ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

В матеріалах адміністративної справи відсутні докази, які б підтверджували наявність в діях особи умислу на порушення вимог фінансового контролю. Крім цього, відсутні відомості про наявність в діях особи корупційного інтересу на вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП. У матеріалах, наданих до суду відсутні відомості та не долучено доказів, перебування ОСОБА_2 на посаді судді на час проведення перевірки та складання протоколу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, суд вважає, що в діях ОСОБА_2 відсутня вина як одна із складових елементів адміністративного правопорушення і надані працівниками поліції докази не свідчать про те, що ОСОБА_2 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст.247 п.1, 283, 284 КУпАП України, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2, за ч.2 ст.172-6 КУпАП закрити у зв'язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Харківської області через Червонозаводський районний суд м. Харкова протягом 10 діб з дня її винесення.

Суддя І.М.Шелест