Справа № 541/1978/17
Номер провадження3/541/665/2017
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2017 року м. Миргород

Суддя Миргородського міськрайонного суду Полтавської області Городівський О.А. , за участю секретаря - Ніколаєнко М.В., прокурора Петренко П.С., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1, розглянувши матеріали, які надійшли з Управління захисту економіки в Полтавській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, гр. України, одруженої, маючої на утриманні двох неповнолітніх дітей, зареєстрованої та проживаючої за адресою ІНФОРМАЦІЯ_3, працює на посаді спеціаліста Остапівської сільської ради,

за ст.ст. 1727ч.1, 1727 ч.2 КУпАП,-

в с т а н о в и в :

За протоколами про адміністративне правопорушення від 12.09.2017 року ОСОБА_1, працюючи на посаді спеціаліста Остапівської сільської ради Миргородського району Полтавської області, та одночасно являючись депутатом сьомого скликання Остапівської сільської ради, всупереч вимогам Закону України «Про запобігання корупції», 27.01.2016 року, 14.04.2016 року, 21.07.2016 року, 28.09.2016 в приміщенні будівлі Остапівської сільської ради: за адресою: вул. Шевченка, 32, с.Остапівка, Миргородського р-ну, Полтавської обл., під час засідання 3-ої, 5-ої, 6-ої, 7-ої, 8-ої сесій сьомого скликання Остапівської сільської ради, на яких розглядалися питання про затвердження розпоряджень сільського голови щодо використання коштів місцевого бюджету прийняті в міжсесійний період, зокрема розпоряджень: № 64 від 16.12.2015 «Про нарахування заробітної плати та преміювання працівників Остапівської сільської ради на грудень місяць 2016 року», № 65 від 16.12.2015 «Про преміювання працівників сільської ради з нагоди державного свята «Дня місцевого самоврядування в Україні», № 03 від 22.01.2016 «Про нарахування заробітної плати та преміювання працівників Остапівської сільської ради на січень місяць 2016 року», № 9 від 22.02.2016 «Про нарахування заробітної плати та преміювання працівників Остапівської сільської ради на лютий місяць 2016 року», № 12 від 09.03.2016 року "Про преміювання працівників Остапівської сільської ради з нагоди професійного свята "Дня землевпорядника в березні 2016 року" № 17 від 21.03.2016 року "Про нарахування заробітної плати та преміювання працівників Остапівської сільської ради на березень місяць 2016 року", № 24 від 15.07.2016 «Про нарахування заробітної плати та преміювання працівників Остапівської сільської ради на квітень місяць 2016 року», № 32 від 23.05.2016 «Про нарахування заробітної плати та преміювання працівників Остапівської сільської ради на травень місяць 2016 року», № 34 від 21.06.2016 «Про нарахування заробітної плати та преміювання працівників Остапівської сільської ради на червень місяць 2016 року», № 35 від 21.06.2016 «Про преміювання працівників сільської ради з нагоди «Дня Конституції» в червні місяці 2016 року», № 42 від 20.07.2016 «Про нарахування заробітної плати та преміювання працівників Остапівської сільської ради на липень місяць 2016 року», №46 від 22.08.2016 «Про нарахування заробітної плати та преміювання працівників Остапівської сільської ради на серпень місяць 2016 року», № 47 від 22.08.2016 «Про преміювання працівників Остапівської сільської ради з нагоди державного свята дня Незалежності України» в серпні місяці 2016 року», № 50(51) від 21.09.2016 «Про нарахування заробітної плати та преміювання працівників Остапівської сільської ради на вересень місяць 2016 року», № 55 від 24.10.2016 «Про нарахування заробітної плати та преміювання працівників Остапівської сільської ради на жовтень місяць 2016 року», в тому числі спеціалісту Остапівської сільської ради ОСОБА_1; публічно не повідомила сесію про наявність у неї реального конфлікту інтересів і вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів, які полягали в участі у розгляді та прийнятті відповідних рішень, у тому числі шляхом безпосереднього голосування за їх прийняття.

ОСОБА_1 під час участі в роботі сесій сьомого скликання Остапівської сільської ради Миргородського району Полтавської області та голосування по питанням затвердження розпоряджень сільського голови прийнятих в міжсесійний період з приводу використання коштів місцевого бюджету на нарахування заробітної плати та преміювання працівників сільської ради, в яких зазначався розмір її премії, не вжила заходів щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, передбачених статтею 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», не повідомила під час засідання у встановленому законом випадку та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Натомість, реалізуючи свої представницькі повноваження, підтримала питання шляхом особистого голосування за них, тобто, вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до протоколів засідань 3-ої, 5-ої, 6-ої, 7-ої, 8-ої сесій сьомого скликання за результатами голосувань були прийняті рішення про затвердження розпоряджень голови сільської ради про нарахування заробітної плати та премій працівникам сільської ради, в тому числі, щодо преміювання спеціаліста Остапівської сільської ради ОСОБА_1

Постановою судді від 20 вересня 2017 року справу про адміністративне правопорушення № 541/1978/17, провадження 3/541/665/2017 щодо ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-7 КУпАП обєднано в одне провадження із справою про адміністративне правопорушення (№ 541/1979/17, провадження 3/541/666/2017) щодо ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-7 КУпАП та присвоєно обєднаній справі № 541/1978/17, провадження 3/541/665/2017.

У судовому засіданні ОСОБА_1, свою вину у вчиненні адміністративних правопорушень не визнала, пояснила, що рішення сільської ради приймались не про преміювання працівників сільської ради, а про затвердження розпоряджень сільського голови які приймались в міжсесійний період та були виконані шляхом виплати премій, ще до голосувань. Розпорядження сільського голови про преміювання не потребували додаткового затвердження рішеннями сільської ради. Голосування здійснювалося вже після отримання премій, матеріальної допомоги на підставі розпоряджень сільського голови, тобто воно було формальним та не мало під собою жодних законодавчо встановлених обґрунтувань.

Прокурор у судовому засіданні вважав, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1, ч.2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Посилався при цьому на норми антикорупційного законодавства вказані в протоколах, трактував їх таким же чином, вказував про наявність реального конфлікту інтересів.

Заслухавши учасників судового розгляду, суд вважає, що в даному випадку відсутні підстави для притягнення ОСОБА_1в. до адміністративної відповідальності.

Як встановлено судом і вбачається з матеріалів справи, ОСОБА_1 працює на посаді спеціаліста Остапівської сільської ради. Також ОСОБА_1 та являється депутатом сьомого скликання Остапівської сільської ради Миргородського району.

Відповідно до ч.1 ст.2 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» від 07.06.2001 року №2493-III посадовою особою місцевого самоврядування є особа, яка працює в органах місцевого самоврядування, має відповідні посадові повноваження щодо здійснення організаційно-розпорядчих та консультативно-дорадчих функцій і отримує заробітну плату за рахунок місцевого бюджету.

Згідно ч.1 ст.9 вищезазначеного Закону посадова особа місцевого самоврядування має право на оплату праці залежно від посади, яку вона займає, рангу, який їй присвоєно, якості, досвіду та стажу роботи.

Ст.ст. 1, 2 Закону України «Про оплату праці» передбачено, що заробітна плата - це винагорода, обчислена, як правило у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу. Додаткова заробітна плата це - винагорода за працю понад установлені норми, за трудові успіхи та винахідливість і за особливі умови праці. Вона включає доплати, надбавки, гарантійні і компенсаційні виплати, передбачені чинним законодавством; премії, пов'язані з виконанням виробничих завдань і функцій.

Згідно з абз. 2 п. 1 постанови Кабінету Міністрів України «Про упорядкування структури та умов оплати праці працівників апарату органів виконавчої влади, органів прокуратури, судів та інших органів» від 09 березня 2006 року N 268 умови оплати праці посадових осіб місцевого самоврядування визначаються органом місцевого самоврядування, виходячи з умов оплати праці, встановлених для державних службовців відповідних категорій і схем посадових окладів.

З аналізу положень вищевказаної постанови, Закону України «Про місцеве самоврядування» та Кодексу законів про працю повноваження щодо преміювання працівників апарату виконавчого комітету сільської ради має голова відповідної сільської ради, шляхом прийняття розпоряджень, які не потребують подальшого затвердження на сесіях сільської ради. Тобто затвердження розпоряджень сільського голови про преміювання працівників апарату сільської ради на сесії сільської ради не має юридичного значення, так як вони прийняті в межах компетенції сільського голови та на момент голосування реально виконані, шляхом виплати відповідних коштів.

Відповідно до пп. «б» п. І ч. І ст. З Закону України «Про запобігання корупції» депутати місцевих рад є суб'єктами відповідальності за корупційні правопорушення.

Згідно ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» під реальним конфліктом інтересів розуміється суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» встановлено, що особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов'язані : 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційною конфлікту інтересів.

Ч. 1 ст. 172-7 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, ч. 2 ст. 172-7 КпАП України передбачено адміністративну відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Таким чином, згідно диспозицій вказаних норм відповідальність за такі правопорушення настає лише за обов'язкової умови наявності у особи реального конфлікту інтересів.

Відповідно до ч. 2 примітки до ст. 172-7 КУпАП у цій статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним iнтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Така ж норма щодо визначення терміну «реальний конфлікт інтересів» міститься у ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції».

З системного аналізу вказаних норм є очевидним, що при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями повинна безпосередньо впливати на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

В Методичних рекомендаціях з питань запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та прирівняних до них осіб, затверджених рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 14.07.2016 року № 2, розяснено, що для реального конфлікту інтересів характерна наявність трьох об'єктивних компонентів: приватний інтерес; службове повноваження, представницьке повноваження: протиріччя між ними, що впливає на об'єктивність або неупередженість рішення, діяння службової особи.

Таким чином, для наявності реального конфлікту інтересів необхідна обов'язкова сукупність юридичних фактів, зокрема: наявність у особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, чітко визначеного приватного інтересу; наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями; наявність безпосереднього впливу на об'єктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій. За відсутності хоча б одного із наведених елементів даної правової конструкції реальний конфлікт інтересів не виникає.

Аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч.1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність існування приватного інтересу особи…, що може вплинути на об»єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими та представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (виплинула) на об»єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання повноважень.

З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що рішення щодо питань преміювання працівників сільської ради у тому числі спеціаліста Остапівської сільської ради ОСОБА_1 та про виплату їй матеріальної допомоги приймалось не сесією сільської ради, а одноособово головою Остапівської сільської ради Миргородського району. Подальше їх затвердження рішеннями сесії сільської ради не впливало на обєктивність або неупередженість прийняття рішень про преміювання, так як дані розпорядження на момент затвердження були виконані, що вказує на формальний характер процедури затвердження рішеннями сесії розпоряджень голови сільської ради.

Окрім того рішення, які оголошувались на сесії сільської ради про затвердження розпоряджень голови сільської ради про нарахування заробітної плати та премій працівникам сільської ради не носили персоніфікованого характеру, так як їх зміст викладався шляхом вказівки на період, протягом якого приймались розпорядження сільським головою (приклад «затвердити розпорядження сільського голови щодо використання коштів місцевого бюджету видані за період з 14.04.2016 року по 21.07.2016 рокую згідно додатку»).

Цими рішеннями затверджувалися розпорядження сільського голови видані за минулий період, що стосувалися прийняття головою сільської ради одноосібно розпоряджень фінансового характеру, а саме: нарахування заробітної плати та преміювання працівників сільської ради, виплата їм матеріальної допомоги , тощо.

Посадова особа, яка склала протоколи про адміністративні правопорушення щодо ОСОБА_2 фактично лише констатувала існування у неї приватного інтересу, але не довела наявність реального конфлікту інтересів : факту суперечності між приватним інтересом та представницькими повноваженнями особи із зазначенням того, в чому саме ця суперечність проявилася і як вплинула на прийняття рішення.

З огляду на викладене, склад адміністративних правопорушень, передбачених ч.1, ч.2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення в діях ОСОБА_1 судом не встановлені.

Відповідно до ч.1 ст.247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 36, 247;283; 284; 285; 1727 ч.1, 1727 ч.2 КУпАП,-

п о с т а н о в и в :

Адміністративну справу відносно ОСОБА_1 за ст.ст.1727 ч.1, 1727 ч.2 КУпАП провадженням закрити у звязку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Полтавської області протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційних скарг через Миргородський міськрайонний суд.

Суддя О.А. Городівський