Справа № 206/5481/17
Провадження № 3/206/1867/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 грудня 2017 року суддя Самарського районного суду міста Дніпропетровська Маштак К.С., розглянувши справу про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, тимчасово не працюючого, що знятий з обліку реєстрації та проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2 за ст. 173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

До Самарського районного суду м. Дніпропетровська надійшла справа про адміністративне правопорушення зі складеним протоколом про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія АА № 968474 від 09.10.2017, 06.10.2017 року о 16 год. 00 хв. з адресою ОСОБА_2 біля будинку №1 гр. ОСОБА_1 у відношенні гр. ОСОБА_3 вчинив хуліганські дії, а саме погрожував предметом схожим на ніж, висловлювався нецензурною лайкою погрожував фізичної розправою.

У судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що він сидів та обрізав нігті на пальцях і нікого не чіпляв. Громадянин ОСОБА_3 перший підійшов та почав його проганяти, а потім ще й погрожував пістолетом .

Дослідивши матеріали справи, суддя вважає, що провадження по справі підлягає закриттю з наступних підстав.

Відповідно до ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото-і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

В контексті рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» (Заява N 7460/03) правопорушення, яке розглядаються, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне порушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

Аналізуючи відомості, викладені в протоколі, та додані до протоколу матеріали, суддя приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП виходячи з наступного.

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до диспозиції ст. 173 зазначеного Кодексу дрібним хуліганством є умисні дії, якими порушено громадський порядок та спокій громадян.

Однак даних про те, що ОСОБА_1 своїми діями порушив громадський порядок та спокій громадян чи намагався це зробити, у протоколі не вказано.

Обов'язковою ознакою об'єктивної сторони цього правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян, а громадянин ОСОБА_3 сам підійшов до ОСОБА_1 та почав до нього чіплятися .

Тобто, з об'єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб'єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

У справі «Малофєєва проти Росії», серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Однак, як вбачається безпосередньо із самого протоколу про адміністративне правопорушення серія АА № 968474 в протоколі не зазначено, що дії правопорушника призвели до порушення громадського порядку та спокою громадян, таким чином, в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв'язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи, що провадження по справі підлягає закриттю та адміністративне стягнення не накладається, судовий збір не стягується, оскільки за вимогами ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні про справі про адміністративне правопорушення сплачується особою, на яку накладено адміністративне стягнення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 247, 277, 278, 283, 284 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП провадженням закрити, за відсутністю в його діях складу даного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в 10-денний строк з дня її винесення до Апеляційного суду Дніпропетровської області.

Постанова набирає чинності після закінчення строків подання апеляційної скарги та внесення подання або розгляду справи Апеляційним судом, якщо постанову не скасовано.

Суддя К.С. Маштак