Провадження № 3/643/5137/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.12.2017 року суддя Московського районного суду м. Харкова Харченко А.М. за участю прокурора Тищенко П.А., адвоката ОСОБА_1, адвоката ОСОБА_2, розглянувши матеріали, які надійшли від начальника Управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженку ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянку України, працюючу в Управлінні державної казначейської служби України у Київському районі м. Харкова Харківської області головним спеціалістом відділу видатків, яка зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_1,

за ч.2 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

09.10.2017 року до Московського районного суду м. Харкова з Управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України надійшов адміністративний матеріал відносно ОСОБА_3 за ч.2 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення та за змістом протоколу про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією № 277 від 06.10.2017 року зазначено, що ОСОБА_3 перебуваючи на посаді головного спеціаліста відділу видатків управління Державної казначейської служби України у Київському районі м. Харкова Харківської області, будучи згідно з підпункту «В» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14 жовтня 2014 року № 1700-VІІ (далі по тексту - Закон № 1700- VII), субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, 16 лютого 2017 року отримала подарунок від батька ОСОБА_4, а саме грошові кошти у сумі 701 834 гривень для купівлі квартири, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2, про що свідчать: добровільно надана та власноруч написана розписка ОСОБА_4, пояснення ОСОБА_4, пояснення ОСОБА_3 Таким чином, ОСОБА_3 перебуваючи на посаді головного спеціаліста відділу видатків управління Державної казначейської служби України у Київському районі м. Харкова Харківської області, будучи згідно з підпунктом «В» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону № 1700-УІІ, субєктом відповідальності за правопорушення повязані з корупцією, 16 лютого 2017 року отримала подарунок від батька ОСОБА_4, а саме грошові кошти у сумі 701 834 гривень, що перевищує поріг у 50 мінімальних прожиткових мінімумів, встановлених на 1 січня 2017 року, про що відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону № 1700-УІІ була зобовязана повідомити НАЗК протягом 10 днів, а саме до 26 лютого 2017 року. У порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону № 1700-УІІ ОСОБА_3 не подала повідомлення про суттєві зміни в майновому стані про отримання подарунку від батька ОСОБА_4, а саме грошові кошти у сумі 701 834 гривень. Таким чином, ОСОБА_3 перебуваючи на посаді головного спеціаліста відділу видатків управління Державної казначейської служби України у Київському районі м. Харкова Харківської області, тобто будучи субєктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», не направила повідомлення про суттєві зміни в майновому стані шляхом заповнення відповідної форми на веб-ресурсі https//public.nazk.gov.ua, а саме про отримання подарунку від батька ОСОБА_4, а саме грошові кошти у сумі 701 834 гривень, чим вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП. Датою вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, є гранична дата до закінчення якої необхідно було подати вказане повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, а саме 26 лютого 2017 року. Датою виявлення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією є 30 серпня 2017 року, тобто день отримання відповіді від управління Державної казначейської служби України у Київському районі м. Харкова Харківської області № 01-35/840 від 30.08.2017 року. Місцем вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, є фактичне місце проживання ОСОБА_3, а саме: АДРЕСА_3, оскільки ОСОБА_3 отримувала грошові кошти у суму 701 834 гривні за місцем мешкання.

У судовому засіданні прокурор заявив клопотання про передачу матеріалів у порядку ст. 253 КУпАП до місцевої прокуратури, так як під час судового розгляду справи вбачаються ознаки кримінального правопорушення, так в адміністративному матеріалі йдеться про отримання ОСОБА_3 дарунку (вигоди) в розмірі 701 834 грн., що в свою чергу складає 454, 6 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, станом на 01.01.2017 рік. Зазначені дії підпадають під ознаки складу злочину, передбаченого ст. 366-1 КК України, відповідно до якої кримінальна відповідальність починається з отримання або недекларування зміни майнового стану більш ніж на 250 неоподаткованих мінімумів доходів громадян. Потім уточнив, що розрахунок проводиться, виходячи не з неоподаткованих мінімумів доходів громадян, а з прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Адвокат ОСОБА_1 заперечував проти задоволення клопотання, оскільки воно є необґрунтованим, раніше прокурор не вбачав ознак складу кримінального правопорушення, справа ще по суті не слухалася, ст. 366-1 КК України, на яку посилається прокурор, не має жодного відношення до правопорушення, зазначеного у протоколі, яке нібито вчинила ОСОБА_3

Адвокат ОСОБА_2 заперечувала проти задоволення клопотання, у звязку з тим, що в протоколі про адміністративне правопорушення йдеться про зміни майнового стану, стаття, на яку посилається прокурор вбачає, ознаки декларування, якщо внесені якісь неправомірні відомості. В даному випадку зазначена прокурором стаття КК взагалі не відноситься до адміністративного матеріалу, який є в провадженні суду. Дане клопотання є не необґрунтованим, документів які б стверджувати, що саме ОСОБА_3 отримувала дарунок, на який посилається прокурор в своєму клопотанні, нічим не підтверджений, посилання на статті кримінального кодексу не відповідають тим обставинам, які є в адміністративному матеріалі, тому просила відмовити у заявленому клопотанні.

ОСОБА_3 підтримала думку адвокатів.

Заслухавши думку прокурора, адвоката ОСОБА_1, адвоката ОСОБА_2, ОСОБА_3, дослідивши матеріали справи, суд прийшов до наступних висновків.

Відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

З урахуванням положень ст. 1 Закону №1700-УІІ, сутність порушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобовязана задекларувати свої доходи, своєчасно подати декларацію та повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети.

Відповідно до примітки ст. 366-1 КК України зазначено, що субєктами декларування є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону України "Про запобігання корупції" зобовязані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідальність за цією статтею за подання субєктом декларування завідомо недостовірних відомостей у декларації стосовно майна або іншого обєкта декларування, що має вартість, настає у випадку, якщо такі відомості відрізняються від достовірних на суму понад 250 прожиткових мінімумів для працездатних осіб. Станом на 01.01.2017 року прожитковий мінімум встановлений у розмірі 1600 грн.

Таким чином, суд вважає, що в діях ОСОБА_3 є ознаки кримінального правопорушення, оскільки нею не направлене повідомлення про суттєві зміни в майновому стані щодо грошових коштів у сумі 701 834 гривень, що складає 438,6 прожиткових мінімумів для працездатних осіб.

Відповідно до положень статті 253 КУпАП при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

Частиною 2 ст. 184 КУпАП передбачено, що постанова про закриття справи виноситься при передачі матеріалів прокурору.

Враховуючи, вищезазначене суд вважає за доцільне клопотання прокурора Тищенко П.А. про передачу матеріалів у порядку ст. 253 КУпАП задовольнити, матеріали передати до місцевої прокуратури, а провадження по справі закрити.

На підставі викладеного та керуючись ст. ст. 253, 283 285 КУпАП України,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, за ч.2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити, у звязку з передачею матеріалів до Харківської місцевої прокуратури № 4.

Передати матеріали, які надійшли від начальника Управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, за ч.2 ст.172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення до Харківської місцевої прокуратури № 4, оскільки у порушенні є ознаки кримінального правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку шляхом подання до Апеляційного суду Харківської області через Московський районний суд м. Харкова апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Харченко А.М.