Справа №313/945/17 Пров. №3/313/308/2017
Веселівський районний суд Запорізької області
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
09 серпня 2017 року смт. Веселе Суддя Веселівського районного суду Запорізької області Потапова О.М., за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з Веселівського відділення поліції Мелітопольського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Запорізькій області, відносно громадянки:
Прізвище, імя, по-батькові ОСОБА_1
Число, місяць і рік народження ІНФОРМАЦІЯ_1
Місце народженням. Запоріжжя
Громадянство України
Місце реєстрації Місце проживаннявул. Горького, 39, смт. Веселе, Веселівський район вул. Горького, 39, смт. Веселе, Веселівський район
Місце роботи і посада Номер засобу звязку не працює 096-193-65-59
Чи піддавався протягом року адміністративному стягненню, дата, яким органом, вид стягнення: не піддавалася
за ч. 1 ст. 164 Кодексу України про адміністративні правопорушення,
УСТАНОВИВ:
Згідно протоколу серія ГП №646840 про адміністративне правопорушення від 23.07.2017 р. ОСОБА_1 притягається до адміністративної відповідальності за те, що:
«23.07.2017 року близько 12.00 години вона придбала у невідомої особи 20 кг лому чорного металу по 3 грн. за 1 кг без свідоцтва на право зайняття підприємницькою діяльністю, чим вчинила правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 164 КУпАП». Під час розгляду справи ОСОБА_1 свою винуватість у вчиненні адміністративного правопорушення не визнала, пояснила, що дійсно 23.07.2017 року близько 12.00 години вона придбала у невідомої особи 20 кг лому чорного металу по 3 грн. за 1 кг без свідоцтва на право зайняття підприємницькою діяльністю-для власних потреб, та вважає що в діях, за які вона притягається до адміністративної відповідальності, відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч. 1 ст. 164 КУпАП. За змістом ч. 1 ст. 164 КУпАП адміністративна відповідальність передбачена за провадження господарської діяльності без державної реєстрації як суб'єкта господарювання або без одержання ліцензії на провадження певного виду господарської діяльності, що підлягає ліцензуванню відповідно до закону, чи здійснення таких видів господарської діяльності з порушенням умов ліцензування, а так само без одержання дозволу, іншого документа дозвільного характеру, якщо його одержання передбачене законом (крім випадків застосування принципу мовчазної згоди). Обєктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері регулювання господарської діяльності. Об'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 164 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі - КУпАП), полягає у провадженні господарської діяльності без державної реєстрації як суб'єкта господарювання або без одержання ліцензії на провадження певного виду господарської діяльності, що підлягає ліцензуванню відповідно до закону, чи здійснення таких видів господарської діяльності з порушенням умов ліцензування, а так само без одержання дозволу, іншого документа дозвільного характеру, якщо його одержання передбачене законом (крім випадків застосування принципу мовчазної згоди). Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 3 ГК України під господарською діяльністю розуміється діяльність суб'єктів господарювання у сфері суспільного виробництва, спрямована на виготовлення та реалізацію продукції, виконання робіт чи надання послуг вартісного характеру, що мають цінову визначеність, при цьому господарська діяльність, що здійснюється для досягнення економічних і соціальних результатів та з метою одержання прибутку, є підприємництвом, а суб'єкти підприємництва підприємцями. Згідно ст. 42 ГК України підприємництво - це самостійна, ініціативна, систематична, на власний ризик господарська діяльність, що здійснюється суб'єктами господарювання (підприємцями) з метою досягнення економічних і соціальних результатів та одержання прибутку. Таким чином, істотною ознакою адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164 КУпАП, є не тільки факт реалізації продукції чи надання послуг за винагороду тощо, а систематичний характер таких дій, їх самостійний та ініціативний характер, що і становить суть господарської діяльності. У той же час у протоколі серія ГП №646840 про адміністративне правопорушення від 23.07.2017 р. при викладі обставин вчинення правопорушення відображено одиничний факт, що мав місце відповідно 23.07.2017 р., а не систематичну діяльність, яка має здійснюватися протягом певного періоду часу. Але одиничний факт купівлі 20 кг лому чорного металу за 3 грн. за 1 кг не утворює складу правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164 КУпАП. При цьому навіть при наявності кількох протоколів щодо однієї особи за кожним окремим фактом здійснення певного виду діяльності не надає суду можливості притягнути цю особу до відповідальності, оскільки саме в протоколі про адміністративне правопорушення мають бути відображені всі істотні обставини справи, які мають відображати всі елементи складу правопорушення. Зокрема, стосовно ч.1 ст. 164 КУпАП у протоколі необхідно зазначати наступні обставини: - протягом якого часу особа здійснювала відповідну діяльність (у даному випадку це має бути проміжок часу, а не конкретна дата й час, адже господарська діяльність обовязково має тривалий, а не одноразовий характер); - всі задокументовані окремі факти такої діяльності, які в своїй сукупності підтверджують самостійний, ініціативний і систематичний характер діяльності, яку здійснює особа, адже ці ознаки є обовязковими для господарської діяльності; - інші обставини, які мають істотне значення (наприклад, що особа не перебуває в трудових відносинах з юридичною особою чи фізичною особою-підприємцем, а також, що ця особа не працює на іншого суб'єкта без укладення трудового договору з порушенням вимог ст. 24 КЗпП України, адже в такому разі діяльність цієї особи не матиме характерного для господарської діяльності самостійного та ініціативного характеру, натомість, у даному випадку до відповідальності необхідно буде притягувати указаного суб'єкта за ч. 1 ст. 164 КУпАП, якщо він не є субєктом підприємницької діяльності, та/або за ст. 265 КЗпП України, якщо він має всі дозвільні документи на відповідний вид діяльності, але допустив працівника до роботи без укладання трудового договору). При цьому всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів. Суд наголошує, що він не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі-Конвенція). Так, ч. 1 ст. 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Відповідно до ч. 2 ст. 6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку». А згідно з положеннями ч. 3 ст. 6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо. Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення. Так, у справі «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011 р., заява № 16347/02) провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч. 1 ст. 51 КпАП України стосовно заявниці, яка вчинила дрібну крадіжку на загальну суму 0,42 грн., ЄСПЛ розцінив як кримінальне для цілей застосування Конвенції «з огляду на загальний характер законодавчого положення, яке порушила заявниця, а також профілактичну та каральну мету стягнень, передбачених цим положенням». Тим більше «кримінальним обвинуваченням» у розумінні Конвенції слід розглядати протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 164 КУпАП, санкція якої передбачає стягнення у вигляді штрафу від однієї тисячі до двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією виготовленої продукції, знарядь виробництва, сировини і грошей, одержаних внаслідок вчинення цього адміністративного правопорушення, чи без такої. У справі «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) ЄСПЛ встановив, серед іншого, порушення ч. 3 ст. 6 Конвенції у звязку з тим, що в протоколі про адміністративне правопорушення фабула правопорушення була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення («проведення несанкціонованого пікету»), але національні суди, розглянувши справу без участі сторони обвинувачення (згідно законодавства РФ така участь не передбачена), відредагували фабулу правопорушення, зазначивши в постанові суду конкретні обставини правопорушення. У зв'язку з цим, на думку ЄСПЛ, заявниці була відома лише кваліфікація діяння, але не фактичні обставини обвинувачення, таким чином, вона була позбавлена можливості належної підготовки до захисту. У рішенні у справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується). Підсумовуючи викладене, суд вважає, що відомості, які викладені у протоколі серія ГП №646840 про адміністративне правопорушення від 23.07.2017 р. не відображають всіх істотних ознак складу правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164 КУпАП, при цьому суд не має права самостійно редагувати фабулу правопорушення, відображену в протоколі, або відшукувати докази на користь обвинувачення, а тому суд вважає за необхідне провадження в справі про адміністративне правопорушення закрити відповідно до п. 1 ст. 247 , п. 3 ч. 1 ст. 284 КУпАП у звязку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення. За таких обставин в діях ОСОБА_1, за які вона притягається до адміністративної відповідальності згідно протоколу серія ГП №646840 про адміністративне правопорушення від 23.07.2017 р., відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч. 1 ст. 164 КУпАП.
Згідно зі ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.
Відповідно до пункту 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю через відсутність складу адміністративного правопорушення, що є обставиною, яка виключає провадження в справі про адміністративне правопорушення та є підставою для його закриття.
На підставі вищенаведеного та керуючись ст. 221, п. 1 ст. 247, ст.ст. 265, 283-284, 287, 294 КУпАП, ст.ст. 6, 7 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, суддя
ПОСТАНОВИВ:
Закрити відносно гр. ОСОБА_1 провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене за ч. 1 ст. 164 КУпАП через відсутність складу адміністративного правопорушення.
Вилучені у ОСОБА_1 20 кг лому чорного металу та передані останній під розписку на зберігання до розгляду справи про адміністративне правопорушення, повернути володільцеві.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подання апеляційної скарги до Апеляційного суду Запорізької області через суд, якій виніс постанову.

СУДДЯ ОСОБА_2

313/945/17

3/313/308/2017

09.08.17