АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________
Провадження: 33/790/1432/17 Головуючий І інстанції -
Справа № 645/4614/17 Шаренко С.Л.
Категорія: ст. 173 КУпАП Доповідач - Бездітко В.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 листопада 2017 року суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду Харківської області - Бездітко В.М.,

за участю секретаря - Михайлюка А.В.,

особи, яка притягається до

адміністративної відповідальності - ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Харкові справу за апеляційною скаргою ОСОБА_3на постанову Київського районного суду м. Харкова від 19 жовтня 2017 року про притягнення ОСОБА_3до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП,-

в с т а н о в и в :

Працівниками поліції 19.09.2017 року складений протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3 ст. 173 КУпАП.

Згідно протоколу серії БР № 265410, 19.09.2017 року о 01.00 год., в м. Харкові по вул. Героїв Праці, 9 гр. ОСОБА_3, знаходився в ТРЦ «Дафі» в стані алкогольного сп'яніння, виражався нецензурною лайкою та образливо чіплявся до громадян, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

Своїми діями ОСОБА_3 вчинив дрібне хуліганство за що встановлена адміністративна відповідальність, передбачено ст. 173 КУпАП.

Постановою Київського районного суду м. Харкова від 19 жовтня 2017 року ОСОБА_3 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, і накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в дохід держави у сумі 119 грн., стягнуто судовий збір у розмірі 320 грн.

Не погодившись з постановою суду, ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу в обґрунтування якої зазначила наступне.

Приймаючи постанову, суд першої інстанції неповно, неправильно встановив обставини справи, що є підставою для скасування постанови суду.

Просить скасувати постанову Київського районного суду м. Харкова від 19 жовтня 2017 року, прийняти нову постанову, якою визнати ОСОБА_3 не винним у вчиненні правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП.

Потерпіла ОСОБА_4 в призначене судове засідання не з'явився, повідомлявся належним чином відповідно до вимог ст. 277-2 КУпАП та телефонограмою, яку отримала 23.11.2017 року, клопотання про відкладення розгляду справи не заявляла, про причини неявки в судове засідання суд не повідомила (а.с. 32, 35-36).

В ч. 4 ст. 294 КУпАП встановлені строки перегляду постанови суду першої інстанції відповідно до яких, апеляційний перегляд здійснюється суддею апеляційного суду протягом двадцяти днів з дня надходження справи.

Відповідно до ч. 5 ст. 294 КУпАП неявка в судове засідання особи, яка подала скаргу, інших осіб, які беруть участь у провадженні у справі про адміністративне правопорушення, не перешкоджає розгляду справи, крім випадків, коли є поважні причини неявки або в суду відсутня інформація про належне повідомлення цих осіб.

Виходячи з положень ст. 294 КУпАП, щодо строків перегляду постанови, апеляційний суд приходить до висновку про розгляд справи про адміністративне правопорушення за відсутністю ОСОБА_4

Дослідивши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення ОСОБА_3 який апеляційну скаргу підтримав, суд апеляційної інстанції вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов'язаний повно, всебічно та об'єктивно з'ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинено адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов'язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Відповідно до ст. 2 КУпАП, законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України. Закони України про адміністративні правопорушення до включення їх у встановленому порядку до цього Кодексу застосовуються безпосередньо.

Положення ст. 7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Статтею 23 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ч. 6 ст. 294 КУпАП, апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Апеляційний суд може дослідити нові докази, які не досліджувалися раніше, якщо визнає обґрунтованим ненадання їх до місцевого суду або необґрунтованим відхилення їх місцевим судом.

Відповідно до ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливі чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Громадський порядок передбачає - врегульовану правовими та соціальними нормами системи відносин, правила співдружності та взаємоповаги до оточуючих.

Обов'язковою ознакою правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 173 КУпАП, є місце його скоєння, а саме громадське місце, тобто вулиці, зупинки, споруди, пляжі тощо.

Склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП є формальним, коли діяння становить склад проступку незалежно від настання шкідливих наслідків, характеризується зухвалою поведінкою громадян, неповагою до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття.

Пленум Верховного Суду України у своїй Постанові "Про судову практику у справах про хуліганство" від 22 грудня 2006 року № 10 дійшов висновку про те, що судам, необхідно встановлювати всі фактичні обставини справи, в тому числі спрямованість умислу, мотиви, мету, характер дій кожного з учасників хуліганства, з'ясовувати, чи порушив підсудний своїми діями громадський порядок, чи були вони вчинені з мотивів явної неповаги до суспільства, чи супроводжувалися особливою зухвалістю або винятковим цинізмом.

Суди зобов'язані як установлювати вину підсудних та призначати їм справедливе покарання, так і вживати всіх необхідних заходів для повного відшкодування потерпілим заподіяної матеріальної та моральної шкоди, а також з'ясовувати причини й умови, що призвели до вчинення хуліганства.

При накладенні адміністративних стягнень, передбачених ст. 173 КУпАП, на осіб, які вчинили дрібне хуліганство, суддя повинен у кожному конкретному випадку враховувати характер учиненого правопорушення, дані про особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов'язкова до застосування судами як джерело права.

Згідно рішення Європейського суду з прав людини в справі «Гуренка проти України» від 08.07.2010 року, де суд, зокрема, зазначив, що адміністративні правопорушення через суворість санкцій, слід відносити до фактично кримінальних правопорушень, з усіма гарантіями статті 6 Конвенції та, відповідно, й статті 2 Протоколу № 7 до Конвенції; Європейський суд з прав людини поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження в справах про адміністративні правопорушення, зокрема, в справі «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011року, заява № 16347/02) провадження в справі про адміністративні правопорушення за ч. 1 ст. 51 КУпАП України стосовно заявниці, яка вчинила дрібну крадіжку на загальну суму 0,42 грн., ЄСПЛ розцінив як кримінальне для цілей застосування Конвенції «з огляду на загальний характер законодавчого положення, яке порушила заявниця, а також профілактичну та каральну мету стягнень, передбачених цим положенням».

Вчинення ОСОБА_3 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, підтверджується сукупністю доказів, яким суд першої інстанції дав належну оцінку.

При апеляційному перегляді постанови районного суду пояснив, 19.09.2017 року виник конфлікт між ним та працівниками ТРЦ «Дафі», можливо спілкувався з представниками торгового центру на підвищених тонах, однак нецензурно він не виражався, до громадян не чіплявся.

Згідно ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Положення зазначеної статті відображають принцип індивідуалізації адміністративної відповідальності, який означає відповідність заходу впливу, який обирається для правопорушника, меті адміністративній відповідальності. Він передбачає як індивідуальний підхід до застосування примусових заходів залежно від особистих якостей правопорушника та характеру і обставин вчинення проступку, так і можливість пом'якшення і навіть відмови Держави від застосування заходів відповідальності, якщо її мета може бути досягнута іншим шляхом.

Апеляційний суд із урахуванням всіх обставин справи в їх сукупності, приймаючи до уваги, що ОСОБА_3 є аспірантом вузу, раніше не притягувався до адміністративної відповідальності, своїми діями не завдав будь-якої значної шкоди державному або громадському порядку, правам і свободам громадян, дане правопорушення не становить великої суспільної шкідливості, не завдало значних збитків державним або суспільним інтересам або безпосередньо громадянам, приходить до висновку про малозначність правопорушення

З урахуванням вказаних обставин відносно ОСОБА_3 можливо застосувати положення ст. 22 КУпАП, з оголошенням йому усного зауваження, що буде достатнім для його виправлення та попередження скоєння ним нових правопорушень.

Відповідно до ч. 2 ст. 284 КУпАП постанова про закриття справи виноситься при оголошенні усного зауваження, передачі матеріалів на розгляд громадської організації або трудового колективу або передачі їх прокурору, органу досудового розслідування, а також при наявності обставин передбачених ст. 247 цього Кодексу.

Керуючись ст.ст. 22, 278, 280, 283, 294, 295, 296 КУпАП , -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3задовольнити частково.

Постанову Київського районного суду м. Харкова від 19 жовтня 2017 року скасувати.

Звільнити ОСОБА_3 від адміністративної відповідальності на підставі ст. 22 КУпАП, обмежившись усним зауваженням.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3 за ст. 173 КУпАП закрити.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя

Апеляційного суду

Харківської області В.М. Бездітко