Спарва№ 308/9111/17
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17.11.2017 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К., при секретарі Матіко Я.Ю., за участі прокурора - Малицький С.І., особи відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення - ОСОБА_1, захисника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 розглянувши матеріали про адміністративне правопорушення, що надійшли з Закарпатського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, працюючого старшим інспектором сектору криміналістичного забезпечення слідчого відділу Мукачівського ВП ГУНП в Закарпатській області , який проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2

за ч.2 ст.172-6 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_1, будучи на посаді старшого інспектора сектору криміналістичного забезпечення слідчого відділу Мукачівського відділення поліції Головного управління Національної поліції в Закарпатській області, будучи субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, як посадова особа уповноважена на виконання функцій держави та яка є субєктом відповідальності за корупційне правопорушення згідно підпункту "з" пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» та примітки до статті 172-6 КУпАП, в порушення вимог ч.2 ст.52 вказаного Закону, несвоєчасно повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - НАЗК) про суттєві зміни у майновому стані, зокрема про набуття 12.05.2017 року права власності на нерухоме майно (отримання доходу) загальною вартістю 155300 гривень подав повідомлення до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані 27.06.2017 року о 16:32 тобто з порушенням встановленого Законом дсятиденного строку.

Своїми діями ОСОБА_1 порушив вимоги ч.2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», тим самим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 заперечив свою вину у скоєнні правопорушення передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП. Заперечив факт наявності умислу на вчинення правопорушення. По суті фактичних обставин справи пояснив, що на підставі рішення Мукачівського міськрайонного суду від 10.03.2017 року набув право власності на житловий будинок, що розташований за адресою: Мукачівський район, с. Верхня Визниця, вул. Миру, 82 в порядку спадкування за заповітом. Він подав заяву до районної державної адміністрації про державну реєстрацію права на майно -житловий будинок . Вказаними питаннями займався його адвокат. Коли адвокат приніс йому документи серед яких був і витяг з державного реєстру речових прав на нерухоме майно, згідно якого за ним зареєстровано право власності на будинок , він протягом трьох днів письмово повідомив НАЗК про суттєві зміни у майновому стані. Він не знав , що за ним 17.05.2017 року було зареєстровано право власності на будинок. З того моменту як він довідався від адвоката про реєстрацію права власності за ним , він протягом трьох днів повідомив НАЗК.

Представник особи, відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 - ОСОБА_2 в судовому засіданні просив провадження у справі закрити у звязку з відсутністю у діях ОСОБА_1 складу правопорушення.Вказав, що реєстрація права власності за ОСОБА_1 проведена 17.05.2017 року. Особа, яка складала протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 не встановила коли ОСОБА_1 довідався про факт реєстрації права власності на нерухомість за ним. Вказав на відсутність умислу у ОСОБА_1 на вчинення зазначеного правопорушення. Окрім того зазначив, що часом виявлення правопорушення не може бути дата складання протоколу про правопорушення. Вважає, що часом виявлення правопорушення є дата складання рапорта старшого оперуповноваженого від 25.07.2017 року, а відтак на час розгляду протоколу сплив строк накладення адміністративного стягнення.

Прокурор відділу організації діяльності у сфері запобігання та протидії корупції прокуратури Закарпатської області ОСОБА_3 в судовому засіданні протокол про адміністративне правопорушення, складений відносно гр. ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП підтримав у повному обсязі та просив притягнути останнього до адміністративної відповідальності.

Заслухавши пояснення учасників судового провадження, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У відповідності до положення ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна)дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до п.10 ст. 1 ЗУ Про запобігання корупції - правопорушення, повязане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно ч.2 ст.172-6 КУпАП, відповідальність настає за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Суть правопорушення, повязаного з корупцією, відповідальність за яке настає за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, полягає в порушенні вимог фінансового контролю, зазначених у ч. 2ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», а саме у зобовязанні субєкта декларування в разі суттєвої зміни у майновому стані, зокрема отриманні доходу, придбанні майна на суму, що перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, в десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції; зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті НАЗК.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП при розгляді справи суд зобовязаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Ст. 251 КУпАП визначає, що доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, потоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно зі ст. ст. 245, 252, 280 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є всебічне, повне та об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до п. 1 «з» ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» (№ 1700-VII), субєктами, на яких поширюються дія цього Закону, є поліцейські.

Як встановлено з ОСОБА_2 з наказу від 24.02.2017 № 36 о/с «По особовому складу», відповідно до пункту 1 частини 1 статті 65 Закону України «Про Національну поліцію», призначено старшого лейтенанта поліції ОСОБА_1 (0072890) старшим інспектором сектору криміналістичного забезпечення слідчого відділу Мукачівського ВП ГУНП в Закарпатській області з 01 березня 2017 року.

Таким чином, ОСОБА_1 є субєктом, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» (№ 1700-VII).

Відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційно-му веб-сайті Національного агентства.

Законом України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» визначено розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб на 1 січня 2017 року на рівні 1600 гривень, тобто розмір 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб дорівнює 80 000 гривень.

Порядок інформування Національного агентства про суттєві зміни у майновому стані визначаються Національним агентством ( ч. 3 ст. 52 Закону).

Так, п.п. 1 п. 1 Рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 № 2 "Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування", зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 958/29088 та із змінами, внесеними згідно з Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції № 1 від 18.08.2016, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 19.08.2016 за № 1153/29283 і набрало чинності з 23.08.2016, Національне агентство з питань запобігання корупції визначило, що система подання та оприлюднення відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочинає свою роботу в два етапи.

Згідно п. 6 розділу 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № 3, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089 (далі - Порядок), субєкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другою статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з п. 2 розділу 2 зазначеного Порядку повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подається через електрону мережу Інтернет з використання програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті субєкта декларування після реєстрації в Реєстрі.

Відповідно до пп. 1 п. 5 розділу II вказаного Порядку встановлено, що субєкти декларування подають декларації відповідно до статті 45 Закону. Зокрема, щорічна декларація субєкта декларування подається у період з 00 годин 00 хвилин 01 січня до 00 годин 00 хвилин 01 квітня року, наступного за звітним роком. Така декларація охоплює звітний рік (період з 01 січня до 31 грудня включно), що передує року, в якому подається декларація, та містить інформацію станом на 31 грудня звітного року.

22.03.2017 року ОСОБА_1 подав першу е-декларацію за 2016 рік, тобто станом на 22.03.2017 року він був зареєстрований у реєстрі та мав персональний електронний кабінет субєкта декларування.

Під час розгляду справи встановлено, що на підставі рішення Мукачівського міськрайонного суду від 10.03.2017р. № 303/594/17-ц, за ОСОБА_1 12.05.2017 року зареєстровано право власності на житловий будинок разом з надвірними будівлями та спорудами (згідно технічного паспорту), що розташований за адресою: Мукачівський район, с. Верхня Визниця, вул. Миру, 82 в порядку спадкування за заповітом за померлим 24.06.2016 року громадянином ОСОБА_4, вказані обставини стверджуються рішенням Мукачівського міськрайонного суду від 10.03.2017 року по справі № 303/594/17-ц; даними інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо суб'єкта № 91354362 сформованої 06.07.2017 року, згідно якої державним реєстратором ОСОБА_5 зареєстровано право власності на житловий будинок за адресою: Мукачівський район, с. Верхня Визниця, вул. Миру, 82 за власником ОСОБА_1, дата державної реєстрації 12.05.2017 року. Вказані обставини також підтверджуються даними листа про надання відповіді від 07.08.2017 року №115/10-04 за підписом завідувача сектору - державного реєстратора сектору з питань державної реєстрації Мукачівської районної державної адміністрації ОСОБА_5

Виникнення права власності (придбання майна) регламентується Конституцією України, Цивільним кодексом України та іншими нормативними актами України.

Відповідно ст. 11 ЦК України підстави виникнення цивільних прав та обов'язків є договори та інші правочини. Цивільні права та обов'язки можуть виникати безпосередньо з актів цивільного законодавства.

Стаття 210 ЦК України визначає особливості набуття права власності у окремих випадках лише після державної реєстрації правочину. Правочин підлягає державній реєстрації у випадках, встановлених законом. Такий правочин є вчиненим з моменту його державної реєстрації. Перелік органів, які здійснюють державну реєстрацію, порядок реєстрації, а також порядок ведення відповідних реєстрів встановлюються законом.

Законодавством України визначені випадки набуття права власності після державної реєстрації правочину, а саме, статтею 182 ЦК України та Законом України "Про державну реєстрацію речових прав на нерухоме майно та їх обтяжень", згідно яких обов'язковій реєстрації права підлягає державна реєстрація прав виключно на нерухомість.

Таким чином, право власності у ОСОБА_1 на вищевказаний житловий будинок разом з надвірними будівлями та спорудами виникло 12.05.2017 року, тобто з моменту реєстрації у державному реєстрі речових прав на нерухоме майно державним реєстратором Мукачівської районної державної адміністрації ОСОБА_5

Виходячи з викладеного , у продовж періоду часу з 00:00 годин 13.05.2017 року по 23:59 годин 23.05.2017 року у ОСОБА_1 виник обов'язок повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

З інформації, яка міститься на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції - за посиланням https://public.nazk.gov.ua/search судом встановлено, що ОСОБА_1 27.06.2017 року о 16:32 подав повідомлення до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, тобто з порушенням десятиденного строку відповідно до вимог ч. 2 ст. 52 Закону, а саме після спливу встановленого законодавством строку.

Вартість вказаного майна на дату набуття становить 155300 гривень, про що ОСОБА_1 особисто зазначено у Розділі 3 повідомлення про суттєві зміни, що перевищує 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на 01 січня 2017 року.

Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Аналізуючи викладене, cуд приходить до висновку, що вина ОСОБА_1 в скоєнні правопорушення, пов'язане з корупцією стверджується даними протоколу про адміністративне правопорушення №5 від 16.09.2017 року, письмовими поясненнями гр. ОСОБА_1 від 26.07.2017 року; витяг з наказу від 24.02.2017 № 36 о/с «По особовому складу»; даними інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об'єктів нерухомого майна щодо суб'єкта № 91354362 сформованої 06.07.2017 року; рішенням Мукачівського міськрайонного суду від 10.03.2017 № 303/594/17-ц; даними листа про надання відповіді від 07.08.2017 року №115/10-04 за підписом завідувача сектору - державного реєстратора сектору з питань державної реєстрації Мукачівської районної державної адміністрації ОСОБА_5; інформацією, яка міститься на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції - за посиланням https://public.nazk.gov.ua/search та іншими матеріалами справи.

Аналізуючі зазначені докази, суд приходить до висновку, що такі указують на наявність у діях ОСОБА_1 , ознак складу правопорушення, передбаченого ч .2 ст. 172-6 КУпАП .

Зважаючи на вищенаведене, враховуючи характер вчиненого правопорушення, вважаю, що на гр. ОСОБА_1 слід накласти адміністративне стягнення в межах санкції ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, у виді штрафу, що буде достатньою мірою відповідальності для досягнення мети адміністративного стягнення, яке застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, як самим правопорушником, такі іншими особами.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 172-6 ч.2 , 221,283-284,287,291,294 КУпАП, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_3, визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП і призначити йому адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 100 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1700,00 грн. ( одна тисяча сімсот ) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави у розмірі 320,00 грн.

На постанову про адміністративне правопорушення може бути подана апеляційна скарга до апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_6