П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 184/1157/17

Номер провадження 3/184/443/17

02.10.2017м. Покров

Суддя Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області Гукова Р.М., розглянувши матеріали справи, які надійшли від Національної поліції України Покровського ВП НВП ГУНП в Дніпропетровській області про притягнення громадянина:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, працюючого: ПАТ «ОГЗК», проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2,

до відповідальності за вчинене адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.130 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

за участю: правопорушника - ОСОБА_1, захисника правопорушника ОСОБА_2, інспектора з ДНСП Покровського ВП НВП ОСОБА_3,

В С Т А Н О В И В :

24.07.2017 року до Орджонікідзевського міського суду Дніпропетровської області надійшов адміністративний протокол про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст. 130 КУпАП, згідно якого 16.07.2017 року о 17 годині 30 хвилин ОСОБА_4 по вул. Тітова м. Покров Дніпропетровської області керував транспортним засобом ВАЗ-21099 д.н. НОМЕР_1 в стані алкогольного спяніння, відповідно до висновку КЗ ЦМЛ м. Покров ДОР №92 від 16.07.2017р., чим порушив вимоги п.2.9 «а» ПДР України.

За даним фактом інспектором з ДНСП Покровського ВП НВП було складено протокол про адміністративне правопорушення серії БР №181367 від 16.07.2017 року відносно ОСОБА_1 про вчинене ним адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.130 КУпАП, згідно якої водієві забороняється керувати транспортним засобом у стані алкогольного сп'яніння або перебуваючи під впливом наркотичних чи токсичних речовин.

В судове засідання ОСОБА_1 зявився, вину свою не визнав та пояснив, що 16.07.2017р. він їхав по вул. Партизанській в сторону міського пляжу. В дзеркало заднього виду побачив патрульний автомобіль та зупинився. Вказує, що працівники поліції зупинили його приблизно о 15:00 год. Працівники поліції запитали в нього чому він з голим торсом та попросили пройти медичний огляд на стан спяніння на місці, але «Драгера» в них не було та працівники поліції сказали, що «Драгер» буде пізніше, але за бензин треба буде заплатити, на що він відмовився платити. Далі поставивили його автомобіль на стоянку, де зареєстрували час. В 16:45 год., вони приїхали до лікарні, де дуже довго (приблизно годину) чекали на лікаря. Коли прийшов лікар, він його не оглядав, а медсестра дала пристрій, в який він дихнув, а потім одразу знову дихнув. У висновку та в акті медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого спяніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції він не розписувався тому, що був не згодний з рішенням лікаря. Протокол про адміністративне правопорушення він не отримував.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_1 ОСОБА_2 вказала не невідповідність часу в журналі КЗ «ЦМЛ м. Покров»ДОР» реєстрації медичних оглядів осіб з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого спяніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, згідно якого ст. інспектором з ДНСП Покровського ВП НВП ОСОБА_3 було направлено ОСОБА_1 на огляд стану спяніння о 16:45 год., тоді як в протоколі про адміністративне правопорушення вказано, що водій ОСОБА_1 о 17:30 год. керував автомобілем в стані алкогольного спяніння. Наголошує, що особа вважається невинуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, якщо співробітники поліції порушили процедуру огляду на стан спяніння та складення протоколу про адміністративне правопорушення.

Допитаний в судовому засіданні інспектор з ДНСП Покровського ВП НВП капітан поліції ОСОБА_3 пояснив, що 16.07.2017 року в районі магазину «Олімп» під час патрулювання вони помітили автомобіль НОМЕР_2, водій якого був голим та не пристебнутим, до того ж невпевнено керував автомобілем. За порушення правил дорожнього руху в районі зони відпочинку, водія ОСОБА_1 було зупинено та виявлено, що він перебуває в стані алкогольного спяніння (доносився запах алкоголю з порожнини рота). Працівниками поліції ОСОБА_1 було запропоновано пройти медичний огляд на стан спяніння на місці за допомогою алкотестеру «Драгер», але водій відмовився. Тоді йому було запропоновано проїхати до медичного закладу для проходження медичного огляду на стан спяніння, водій погодився. Автомобіль ВАЗ-21099 д.н. НОМЕР_1 забрав знайомий ОСОБА_1, який підїхав практично одразу, коли його зупинили працівники поліції. Коли приїхали до лікарні, лікар виявив, що ОСОБА_1 перебуває в стані алкогольного спяніння. Після чого склали протокол про адміністративне правопорушення відносно нього.

Дослідивши матеріали протоколу про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали, вислухавши пояснення учасників процесу, суддя приходить до наступних висновків.

Згідно п.2.9. «а» водієві забороняється керувати транспортним засобом у стані алкогольного, наркотичного чи іншого спяніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

У відповідності до диспозиції ч.1 ст.130 КУпАП відповідальність особи за вказаною статтею настає у разі керування транспортними засобами особами в стані алкогольного, наркотичного чи іншого сп'яніння або під впливом лікарських препаратів, що знижують їх увагу та швидкість реакції, а також передача керування транспортним засобом особі, яка перебуває в стані такого сп'яніння чи під впливом таких лікарських препаратів, а так само відмова особи, яка керує транспортним засобом, від проходження відповідно до встановленого порядку огляду на стан алкогольного, наркотичного чи іншого сп'яніння або щодо вживання лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.

Пленум ВСУ у постанові від 23.12.2005р. №14 «Про практику застосування судами України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті» розяснив, що під керуванням транспортним засобом слід розуміти виконання функцій водія під час руху такого засобу або інструктора водія під час навчання учнів-водіїв, незалежно від того, керує особа транспортним засобом, який рухається своїм ходом чи за допомогою буксирування.

Із протоколу про адміністративне правопорушення №181367 вбачається, що ОСОБА_1 16.07.2017р. о 17 год. 30 хв. по вул. Тітова м. Покров Дніпропетровської області керував транспортним засобом ВАЗ-21099 д.н. НОМЕР_1 в стані алкогольного спяніння, відповідно до висновку КЗ ЦМЛ м. Покров ДОР №92 від 16.07.2017р.

Наведені обставини також підтвердив інспектор ДНСП Покровського ВП НВП ОСОБА_3

Зі змісту ст.286 КУпАП слідує, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, імя, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

При цьому всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Разом з тим, як встановлено у судовому засіданні та пітверджується зібраними у справі доказами, зокрема, поясненнями ОСОБА_5, витягом з Журналу реєстрації медичних оглядів осіб з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого спяніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції, акту медичного огляду з метою виявлення стану алкогольного, наркотичного чи іншого спяніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції №92, роздруківок алкотесту, із 16 год . 45 хв. до 18 год.05 хв. ОСОБА_5 перебував у медичному закладі ЦМЛ м.Покров ДОР, що у свою чергу виключає можливість керування ОСОБА_1 транспортним засобом у стані алкогольного спяніння у період часу, який зазначено інспектором у протоколі про адміністративне правопорушення.

Водночас, суддя не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суд також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

Так, ч.1 ст. 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Відповідно до ч.2 ст.6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку». А згідно з положеннями ч.3 ст.6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення. Наприклад, у справі «Лучанінова проти України» (рішення від 09.06.2011 р., заява № 16347/02) провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст.51 КпАП України стосовно заявниці, яка вчинила дрібну крадіжку на загальну суму 0,42 грн., ЄСПЛ розцінив як кримінальне для цілей застосування Конвенції «з огляду на загальний характер законодавчого положення, яке порушила заявниця, а також профілактичну та каральну мету стягнень, передбачених цим положенням». Тим більше «кримінальним обвинуваченням» у розумінні Конвенції слід розглядати протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.164 КУпАП, санкція якої передбачає стягнення у вигляді штрафу від однієї тисячі до двох тисяч неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією виготовленої продукції, знарядь виробництва, сировини і грошей, одержаних внаслідок вчинення цього адміністративного правопорушення, чи без такої (тоді як за КК України мінімальний штраф становить тридцять неоподатковуваних мінімумів доходів громадян).

У справі «Малофєєва проти Росії» («Malofeyeva v. Russia», рішення від 30.05.2013 р., заява № 36673/04) ЄСПЛ встановив, серед іншого, порушення ч.3 ст.6 Конвенції у звязку з тим, що в протоколі про адміністративне правопорушення фабула правопорушення була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення («проведення несанкціонованого пікету»), але національні суди, розглянувши справу без участі сторони обвинувачення (згідно законодавства РФ така участь не передбачена), відредагували фабулу правопорушення, зазначивши в постанові суду конкретні обставини правопорушення. У зв'язку з цим, на думку ЄСПЛ, заявниці була відома лише кваліфікація діяння, але не фактичні обставини обвинувачення, таким чином, вона була позбавлена можливості належної підготовки до захисту.

У прийнятому рішенні у справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч.1 ст.6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується). Суд зауважує, що рішення у справі «Карелін проти Росії» на даний момент не набрало законної сили, але суд погоджується з одностайною позицією семи суддів ЄСПЛ, викладеною в цьому рішенні.

У свою чергу, місце, час та суть вчиненого адміністративного правопорушення складають обєктивну сторону складу адміністративного правопорушення, відсутність якої виключає караність діяння, вчиненого особою.

Під юридичним складом адміністративного проступку, зазвичай, розуміють визначену адміністративно-правовими нормами сукупність ознак, що характеризують зовнішню і внутрішню сторони правопорушення і дають можливість кваліфікувати певне діяння саме як те чи інше конкретне адміністративне правопорушення. Ці ознаки інтегруються в чотирьох складових елементах, а саме: обєкті, обєктивній стороні, субєкті та субєктивній стороні. Відсутність будь-якого із названих елементів логічно кореспондується з відсутністю факту правопорушення.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в її вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У свою чергу, відповідно до ст.251 КУпАП доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З огляду на наведене та встановлені у судовому засіданні обставини, суддя приходить до висновку про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі відносно ОСОБА_5 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 130 КУпАП закрити за ч.1 ст. 247 КУпАП у звязку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова судді може бути оскаржена протягом десяти днів, з дня винесення постанови, до Апеляційного суду Дніпропетровської області через Орджонікідзевський міський суд Дніпропетровської області.

Суддя Орджонікідзевського міського суду ОСОБА_6