Справа № 390/809/17
Провадження № 3/390/282/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26.05.2017 року Кіровоградський районний суд Кіровоградської області у складі:

головуючого судді Пасічника Д.І.,

при секретарі Рац М.О.,

за участю:

прокурора Солопова В.Ю.,

особи щодо якої складено адміністративний протокол ОСОБА_1,

розглянувши у відкритому судовому засіданні у місті Кропивницький справу про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, українки, громадянки України, ІНФОРМАЦІЯ_2, депутата Степової сільської ради Кіровоградського району Кіровоградської області, зареєстрованої за адресою: Кіровоградська область та район, АДРЕСА_1, проживаючої: Кіровоградська область та район, с. Степове, вул. Молодіжна, 37, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, раніше до адміністративної відповідальності не притягувалась,

за ст.172-7 ч.ч.1,2 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

До Кіровоградського районного суду Кіровоградської області надійшов протокол про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.ч.1,2 ст.172-7 КУпАП, згідно якого депутат Степової сільської ради Кіровоградського району Кіровоградської області ОСОБА_1 приймала участь у засіданні сесії сільської ради 04.11.2015 року на якому було прийнято рішенням №10 "Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) та передачу у власність земельної ділянки", яким ОСОБА_2 затверджено технічну документацію із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) та передано у власність земельну ділянку по вул. Калініна, 23 у с. Степове, Кіровоградського району Кіровоградської області, загальною площею 0,25 га. для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд. Вказані дії свідчать, що ОСОБА_1 брала участь у розгляді та прийнятті Степовою сільською радою рішення про надання у власність земельної ділянки ОСОБА_2, при цьому ні до розгляду, ні у процесі розгляду, ні під час прийняття рішення та протягом наступного робочого дня ОСОБА_1 не вжила заходів щодо публічного оголошення про наявність реального конфлікту інтересів, оскільки вирішення вказаного вище питання створювало суперечність між приватними інтересами ОСОБА_1, яка є дружиною брата ОСОБА_2, та її службовими повноваженнями, що впливало на обєктивність та неупередженість прийняття рішення. Крім цього, ОСОБА_1 приймала участь у голосуванні в умовах реального конфлікту інтересів.

Прокурор у судовому засіданні висловився про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні корупційних правопорушень і просив призначити стягнення.

Особа щодо якої складено адміністративний протокол ОСОБА_1 у судовому засіданні пояснила, що є депутатом Степової сільської ради. 04.11.2015 року на розгляд сесії сільської ради було винесено ряд питань, серед яких було питання про надання у власність земельної ділянки ОСОБА_2, який є братом її чоловіка. Рішення було прийнято одноголосно. Заяву ОСОБА_2 подавав землевпоряднику, вона до земельної комісії не входить. На момент оголошення проекту рішення та під час голосування вона не повідомила сільську раду про конфлікт інтересів.

Заслухавши думку прокурора та пояснення особи щодо якої складено протокол, дослідивши письмові матеріали справи, суд вважає, що провадження по справі підлягає закриттю, виходячи з таких підстав.

Відповідно п.п."б" п.1 ч.1 ст.3 Закону України "Про запобігання корупції" субєктами на яких поширюються дія цього Закону є народні депутати України, депутати Верховної ОСОБА_3 Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови.

Згідно ст.1 Закону України "Про запобігання корупції" терміни мають такі значення:

- приватний інтерес будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у звязку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях;

- члени сімї особи, які перебувають у шлюбі, а також їхні діти, у тому числі повнолітні, батьки, особи, які перебувають під опікою і піклуванням, інші особи, які спільно проживають, повязані спільним побутом, мають взаємні права та обовязки (крім осіб, взаємні права та обовязки яких не мають характеру сімейних), у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі;

- реальний конфлікт інтересів суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Статтею 28 Закону України "Про запобігання корупції" передбачено, що особи, зазначені у пунктах 1,2 частини 1 статті 3 цього Закону, зобовязані: вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання, що передбачено ст.59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Відповідальність за ст.172-7 ч.1 КУпАП настає у разі неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а також вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Примітка до вказаної статті свідчить, що у цій статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Судом встановлено, що рішенням Степової сільської ради №1 від 04.11.2015 року визнано повноваження депутатів сільської ради, зокрема ОСОБА_1 (а.с.16-17).

Рішенням №10 "Про затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) та передачу у власність земельної ділянки" затверджено технічну документацію ОСОБА_2 із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) та передано у власність земельну ділянку по вул. Калініна, 23 у с. Степове, Кіровоградського району Кіровоградської області, загальною площею 0,25 га. для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (а.с.15).

Протокол засідання сесії сільської ради від 04.11.2015 року свідчить, що на сесії були присутніми 12 депутатів і сільський голова, засідання сесії проводив останній. Депутат ОСОБА_4, який є землевпорядником сільської ради доповідала питання щодо надання у власність земельної ділянки ОСОБА_2, після чого 12 депутатів проголосували за прийняття рішення (а.с.9-14).

Згідно інформації Степової сільської ради Кіровоградського району Кіровоградської області до сільської ради не надходили заяви про конфлікт інтересів від депутатів на засіданні сесії сільської ради 04.11.2015 (а.с.21).

Згідно інформації Степової сільської ради Кіровоградського району Кіровоградської області ОСОБА_1 і ОСОБА_2 спільно не проживають, не повязані спільним побутом, не ведуть спільне господарство. ОСОБА_1 є дружиною брата ОСОБА_2 (а.с.24).

Аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч.1 ст.1 Закону України "Про запобігання корупції", з урахуванням висновку науково-правової експертизи ОСОБА_3 науково-правових експертиз при Інституті держави і права ім. В. М. Корецького НАН України від 29 квітня 2016 року № 126/50-е, виконаного на замовлення адвоката ОСОБА_3, щодо законодавства про боротьбу з корупцією дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на обєктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати обєктивний вираз, а також часовий взаємозвязок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.

Тобто відмінність між цими поняттями полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що, по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на обєктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Беручи до уваги визначення поняття «реальний конфлікт інтересів», згідно з яким він можливий при прийнятті рішення, а також роль окремої особи при прийнятті рішення колегіальним органом, можемо констатувати, що голосування окремою особою само по собі не може створювати безпосередній причинно-наслідковий звязок між її діями та юридичними наслідками у формі прийнятого рішення колегіальним органом.

Аналізуючи склад правопорушень, передбачених ст.172-7 ч.ч.1,2 КУпАП, вбачається, що обовязковою ознакою обєктивної сторони вказаного правопорушення є наявність реального конфлікту інтересів, а саме суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Проте, наведені вище матеріали справи свідчать, що реальний конфлікт інтересів у даному випадку відсутній, оскільки приймаючи участь на сесії сільської ради ОСОБА_1 виконувала обов'язки депутата сільської ради, згідно Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні». Про розгляд питання щодо надання у власність земельної ділянки ОСОБА_2 було відомо всім депутатам, оскільки вказана інформація містилася в порядку денному сесії, а також про неї доповіли безпосередньо перед голосуванням. Рішення по вказаному питанню приймалося колегіальним органом із дотриманням передбаченої законодавством процедури без будь-яких зауважень і заперечень. Під час обговорення та голосування депутатів на сесії сільської ради, депутата ОСОБА_1 жодним чином не впливала та не могла вплинути на обєктивність або неупередженість прийняття рішення, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання повноважень депутатами сільської ради. Рішення прийнято одноголосно. Крім цього, ОСОБА_2 не є членом сімї ОСОБА_1 у розумінні ст.1 Закону України "Про запобігання корупції", оскільки вони не перебувають у шлюбі, спільно не проживають, не повязані спільним побутом, не мають взаємних права та обовязків.

Більше того, склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.172-7 КУпАП, являється умисним діянням та може мати місце при наявності прямого умислу правопорушника на вчинення протиправних дій, однак як поясненнями учасників судового розгляду так і письмовими матеріалами справи не доведено наявність умислу ОСОБА_1 на вчинення корупційного правопорушення.

Таким чином, зваживши у сукупності наведені вище докази, суд вважає, що дії ОСОБА_1 не містять реального конфлікту інтересів і не доведено наявність умислу на вчинення правопорушення, а відповідно відсутні обєктивна та субєктивна сторони складу корупційного правопорушення, передбаченого ст.172-7 ч.1 КУпАП, отже відсутній склад адміністративного правопорушення та провадження по справі підлягає закриттю на підставі ст.247 п.1 КУпАП.

Керуючись ст.ст.172-7, 247, 279-280, 283 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч.1,2 ст.172-7 КУпАП, у звязку з відсутністю в діях останньої складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до апеляційного суду Кіровоградської області через Кіровоградський районний суд Кіровоградської області.

Суддя підпис

Згідно з оригіналом:

Суддя Кіровоградського районного суду

Кіровоградської області ОСОБА_5