Справа № 645/1950/17
Провадження № 3/645/999/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 травня 2017 року м. Харків

Суддя Фрунзенського районного суду м. Харкова Ульяніч І.В.,

за участю секретаря Чигринової О.В.

прокурора Доброскок О.М.

розглянувши матеріали, що надійшли з Управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ст. 172-7 ч. 2 КУпАП:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2 Росії, громадянки України, ІНФОРМАЦІЯ_3, депутата Кулиничівської селищної ради Харківського району Харківської області V11 скликання, члена комісії з питань законності та правопорядку Кулиничівської селищної ради V11 скликання, яка зареєстрована та мешкає за адресою: АДРЕСА_1,-

ВСТАНОВИВ:

До Фрунзенського районного суду м. Харкова надійшов протокол про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, за скоєння адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ст. 172-7 ч. 2 КУпАП.

Згідно протоколу зазначено, що ОСОБА_1 займаючи посаду депутата VII скликання Кулиничівської селищної ради Харківського району Харківської області, та члена комісії з питань законності та правопорядку Кулиничівської селищної ради VII скликання 18.11.2015 року порушила вимоги ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції» щодо врегулювання конфлікту інтересів, що виник у діяльності під час виконання функцій місцевого самоврядування, а саме: ОСОБА_1 вчинила дії, прийняла рішення в умовах реального конфлікту інтересів голосувала за прийняття рішення на засіданні 1 сесії Кулиничівської селищної ради 7 скликання про обрання секретаря Кулинічівської селищної ради, чим порушила п.1-4 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» та ч. 1 ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», відповідальність за що передбачена ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснила, що вона є депутатом Кулиничівської селищної ради з 18.11.2015 року. На засіданні 1 сесії обирали секретаря ради, голова ради запропонував їй бути секретарем. Вона не знала про конфлікт інтересів, раніше не зіткалась з цим, голосувала за обрання себе секретарем ради, думала, що дає згоду на роботу.

Вислухавши особу, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 та дослідивши матеріали справи, суд прийшов до слідуючого висновку.

Згідно постанови Кулиничівської селищної виборчої комісії Харківського району Харківської області від 29.10.2015 року № 64 постановлено визнати ОСОБА_1 обраним депутатом Кулиничівської селищної ради по виборчому округу № 7.

Згідно постанови Кулиничівської селищної виборчої комісії Харківського району Харківської області від 16.11.2015 року № 84 постановлено зареєструвати ОСОБА_1 депутатом Кулиничівської селищної ради по виборчому округу № 7.

Згідно протоколу 1 сесії 7 скликання 1 пленарного засіданні Кулиничівської селищної ради Харківського району Харківської області 18.11.2015 року, та порядку денного передбачено розгляд питання під № 3 про обрання секретаря Кулиничівської селищної ради. При розгляді цього питання слухали голову Кулиничівської селищної ради ОСОБА_2, проголосували обрати секретарем ради ОСОБА_1 депутата 7 виборчого округу, «за» 15, «проти» - не має, «утримались» - 0.

Рішенням Кулиничівської селищної ради Харківського району Харківської області 1 сесії 7 скликання від 18.11.2015 року ОСОБА_1 було обрано на посаду секретаря Кулиничівської селищної ради.

Рішенням Кулиничівської селищної ради Харківського району Харківської області 1 сесії 7 скликання від 18.11.2015 року ОСОБА_1 була обрана членом планово-бюджетної комісії та з питань законності.

15.03.2016 року депутат ОСОБА_1 була попереджена про спеціальні обмеження, встановлені Законом України «Про засади запобігання та протидії корупції».

Згідно до ч. 2 ст. 4 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» та ч. 1 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» - повноваження депутата місцевої ради починаються з дня відкриття першої сесії відповідної ради з моменту офіційного оголошення підсумків виборів відповідною територіальною виборчою комісією і закінчуються в день відкриття першої сесії цієї ради нового скликання, крім передбачених законом випадків дострокового припинення повноважень депутата місцевої ради або ради, до складу якої його обрано.

В судовому засіданні встановлено, що Кулиничівська селищна ради Харківського району Харківської області здійснює свою діяльність на підставі Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Регламенту Кулиничівської сільської ради VII скликання та чинного законодавства України.

Кулиничівська селищна ради Харківського району Харківської області є органом місцевого самоврядування, що представляє територіальну громаду та здійснює від її імені та в її інтересах функції і повноваження місцевого самоврядування, її органів і посадових осіб визначається Конституцією України, чинним законодавством України та діючим Регламентом Кулиничівської селищної ради Харківського району Харківської області.

В статі 59-1, яка визначає конфлікт інтересів Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» зазначено, що сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

Згідно ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», зазначено, що субєктами, на яких поширюються дія цього Закону, є: 1) особи, уповноважені на виконання функцій держави або місцевого самоврядування: б) народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови.

Згідно ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», зазначено, що особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобовязані:1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Згідно ч. 2 ст. 172-7 КУпАП відповідальність настає за - вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до Закону України «Про запобігання корупції», реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Згідно ст.. 35 цього Закону - у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу.

В ч. 1 ст. 19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» зазначено, що депутат місцевої ради користується правом ухвального голосу з усіх питань, що розглядаються на засіданнях ради та її органів, до складу яких він входить, мають право обирати та бути обраними до органів відповідної ради.

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування» виключною компетенцією сільських, селищних, міських рад є, крім іншого, утворення виконавчого комітету ради, визначення його чисельності, затвердження персонального складу. Згідно ст. 43 цього Закону виключно на пленарних засіданнях районної, обласної ради, тобто колегіальним органом, вирішуються такі питання, як обрання голови ради, відповідно, заступника голови районної ради та першого заступника, заступника голови обласної ради, звільнення їх з посади; утворення, обрання і ліквідація постійних та інших комісій ради, зміна їх складу, обрання голів комісій; утворення президії (колегії) ради, затвердження положення про неї тощо.

Для забезпечення однакового і правильного застосування судами загальної юрисдикції Закону України "Про запобігання корупції" та положень Кодексу України про адміністративні правопорушення Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ 22.05.2017 року в листі "Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов"язані з корупцією" зазначив, що "Беручи до уваги визначення поняття «реальний конфлікт інтересів», згідно з яким він можливий при прийнятті рішення, а також роль окремої особи при прийнятті рішення колегіальним органом, можемо констатувати, що голосування окремою особою само по собі не може створювати безпосередній причинно-наслідковий звязок між її діями та юридичними наслідками у формі прийнятого рішення колегіальним органом. Те саме стосується й осіб, які здійснюють представницькі повноваження. Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування» утворення виконавчого комітету ради, визначення його чисельності, затвердження персонального складу, внесення змін до складу виконавчого комітету та його розпуск є виключною компетенцією сільських, селищних, міських рад, тобто виборного колегіального органу, який наділений правом представляти інтереси територіальної громади і приймати від її імені рішення".

Депутат селищної ради ОСОБА_1, яка виконувала свої повноваження у складі такого колегіального органу, голосуючи за погодження самої себе на посаду секретаря ради, одноособово не приймала такого рішення, таке рішення було прийняте колегіальним органом більшістю голосів. Отже відсутній прямий і безпосередній причинно- наслідковий звязок між голосуванням та прийняттям рішення. Голосування депутата за формування виконавчого органу є його обовязком, тобто участь у такому голосуванні є здійсненням депутатом його представницьких повноважень. Право депутата бути обраним до складу виконавчого органу прямо встановлене ст. 19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», тобто право бути обраним до складу виконавчого органу є реалізацією представницьких повноважень депутата, а не здійсненням його приватного інтересу. З обранням особи депутатом органу місцевого самоврядування такій особі разом з комплексом інших прав та повноважень делегується і представницьке право бути обраним до складу виконавчих органів такої ради.

В судовому засіданні встановлено, що у ОСОБА_1 був приватний інтерес на зайняття посади секретаря ради, але на підставі вищевикладеного реальний конфлікт інтересів не виник.

Крім того, в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено факту суперечності між приватним інтересом та представницькими повноваженнями та в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення.

Згідно ст.. 280 КУпАП - орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст.. 247 КУпАП - провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: 1) відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно ст.. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов:1) про накладення адміністративного стягнення;2) про застосування заходів впливу, передбачених статтею 241 цього Кодексу; 3) про закриття справи.

Таким чином, суд приходить до висновку про необхідність закриття провадження по справі.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 252, 268, 283, 284, 172-7 ч. 2 КУпАП суд,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 172-7 ч. 2 КУпАП ОСОБА_1 закрити, у зв»язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Харківської області протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подання апеляційної скарги через Фрунзенський районний суд м. Харкова.

Суддя І. В. Ульяніч