БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/865/17
Провадження № 3/497/280/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.06.2017 року Болградський районний суд Одеської області у складі:

головуючого - судді Кравцової А.В.,

за участю секретаря судового засідання Бекметової Х.В.,

особи, що обвинувачується у скоєнні правопорушення ОСОБА_1,

заявника правопорушення ОСОБА_2,

дільничного інспектора поліції ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду в м.Болград адміністративні матеріали, що надійшли до суду 14.06.2017р. відносно

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянки України, ІНФОРМАЦІЯ_2, місце проживання якої зареєстроване за місцем фактичного проживання за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3,

- про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

12.06.2017 року ДОП Болградського ВП Ізмаїльського ВПГУНП в Одеській області ст.лейтенантом поліції ОСОБА_4 було складено протокол про адміністративне правопорушення серії АА №757274, в якому зазначено, що 31.05.2017 року, приблизно о 15.15, в м.Болград на розі вулиць Інзовська та Поштова, гр.ОСОБА_1 образливо висловлювалася на адресу гр.ОСОБА_2 словами з нецензурною лайкою, чим порушила громадський порядок і спокій громадян, чим вчинила правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 заперечувала вказані у протоколі обставини, стверджуючи, що на адресу ОСОБА_2 не висловлювалася нецензурною лайкою, та пояснила, що ОСОБА_2 є рідною сестрою її, ОСОБА_1, колишнього чоловіка, з яким вона розлучається - наразі справа про розірвання шлюбу перебуває у суді. В неї, ОСОБА_1 з ОСОБА_2 склалися давно неприязні стосунки, оскільки на її, ОСОБА_1 думку, ОСОБА_2. є основною причиною розпаду її сім'ї, і тому, випадково зустрівши її на вулиці, йшовши і розмовляючи по телефону, не втрималася і, проходячи повз неї, повідомила їй про це, можливо трохи в різкій формі, - сказала фразу приблизно такого змісту: "ну что, добилась своего, ты разрушила хорошую семью", - при цьому більше не було сказано жодного слова, тим більш - нецензурного, і вона, ОСОБА_1, пішла далі, продовжуючи розмову по телефону зі знайомою ОСОБА_5 Порядок і спокій громадян при цьому не порушувався, оскільки ніхто не кричав, можливо вона, ОСОБА_1, сказала цю фразу трохи голосніше, ніж могла би, але з-за того, що відстань між ними була приблизно метрів 5, - в неї так вийшло. Вона про це жалкує і просить в потерпілої вибачення. Протокол про адміністративне правопорушення вона підписала помилково, оскільки вважала, що підписує свої пояснення, які зафіксовані з її слів, сказані нею вище, а перед підписанням вона протокол не читала, оскільки при ній не було окулярів і вона погано бачила, до того ж дуже погано знає українську мову. Копію протоколу їй ніхто не вручав, та не роз'яснював їй її права перед складанням протоколу, а саме, про право користуватися послугами захисника.

ОСОБА_2 у судовому засіданні пояснила, що вважає себе потерпілою, оскільки неприязні стосунки в них з ОСОБА_1 склалися давно, - ще у приміщенні суду під час слухання справи за позовом про розірвання шлюбу між її, ОСОБА_2, рідним братом та ОСОБА_1, яка образливо зверталася до неї в залі суду і після судового засідання. В той день, 31 травня 2017 року, випадково зустрівши на вулиці ОСОБА_1, яка йшла назустріч і розмовляла по телефону, вона, ОСОБА_2, мала намір пройти повз, щоб уникнути розмов, але ОСОБА_1, невідриваючись від телефонної розмови, образливо крикнула на її адресу кілька слів з застосуванням нецензурної лексики, кричала та принижувала, з-за чого вона, ОСОБА_2, прийшовши додому - приблизно через 1,5 години, відчула, що їй погано, піднявся тиск, на що вона поскаржилася своєму чоловікові, який запропонував піти до поліції та заявити про факт скоєння правопорушення.

Свідок ОСОБА_5, будучи попередженою про кримінальну відповідальність за надання суду неправдивих відомостей, пояснила суду, що знайома з ОСОБА_1 давно - вони працюють разом і часто спілкуються, товаришують. Вона дійсно розмовляла по телефону з ОСОБА_1 в той момент, коли сталася ця подія на вулиці між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - вона чітко серед розмови почула, як ОСОБА_1 комусь сказала фразу приблизно такого змісту: "ну что, добилась своего, ты разрушила хорошую семью", при цьому запитала її, кому вона це сказала і та їй пояснила, що зутріла ОСОБА_2, коротко повідомивши про суть конфлікту. Більше ніяких слів вона через мікрофон не чула і розмова не переривалася - вони продовжували розмовляти по телефону далі. Також вона не чула і відповіді ОСОБА_2 - тобто, вона впевнена, що ніякого крику або сварки не було. ОСОБА_1. потім вже на роботі пояснила, що вона йшла по вулиці і, зустрівши ОСОБА_2, лише висловилася емоційно тією фразою.

Крім того, свідок сама, без додаткового питання, повідомила суду, що ОСОБА_1 дуже погано знає українську мову і, бувало, що зверталася до неї, свідка, з проханням перекласти написаний українською текст, пояснюючи, що нічого не зрозуміла.

Інспектор поліції ОСОБА_3 пояснив суду, що він разом з інспектором Узун-Станєвим Е.Ю. був присутній при складанні протоколу про адміністративне правопорушення і розмовляв з ОСОБА_1, яка визнавала, що сварка між нею і ОСОБА_2 дійсно була, що вони обидві висловлювалися на адресу одна одної нецензурною лайкою, тому, при визнанні правопорушником своєї вини, як в даному випадку, пояснення свідків не потрібні і тому вони відсутні у протоколі. Копія протоколу вручалася ОСОБА_1, і їй роз'яснювалися її права. Захисник не був присутній при бесіді з ОСОБА_1

Захисник ОСОБА_6 пояснив суду, що до нього ОСОБА_1 звернулася за допомогою щодо захисту своїх прав лише накануні судового засідання, і, оскільки при складанні протоколу про скоєння правопорушення відносно ОСОБА_1 відбулися деякі упущення, він вважає, що протокол є неналежним доказом. Так, ОСОБА_1 дійсно майже не розуміє українську і це підтвердив свідок у судовому засіданні, вважає, що протокол його підзахисна підписала не прочитавши і їй ніхто не пояснив та не переклав що там написано, інакше вона б, вважаючи себе невинною, не підписала б його. Крім того, свідок підтвердила, що сварки та нецензурної лайки не було, він, захисник. вважає, що спокій громадян не порушувався внаслідок зустрічі і розмови на вулиці двох жінок - ОСОБА_1 і ОСОБА_2, і не міг бути порушеним, оскільки в той час на вулиці були відсутні люди, про що стверджувалося у судовому засіданні і ніким не спростовано, а повідомлення однієї жінки іншу, - які знайомі між собою і випадково зустрілися на вулиці, - про свою думку стосовно причини розірвання свого шлюбу, - не є образливим чіплянням до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян, тому вважає, що справа підлягає закриттю на підставі ст.247 КУпАП - за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Вислухавши у судовому засіданні присутніх, дослідивши матеріали справи, всебічно і повно з'ясувавши усі фактичні обставини, на яких ґрунтуються обвинувачення ОСОБА_1, об'єктивно оцінивши докази, що мають юридичне значення для розгляду справи і вирішення спору по суті, суд дійшов наступного висновку.

Відповідно до ст. 173 КУпАП відповідальність настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З об'єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб'єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 256, 280 КУпАП суд зобов'язаний повно, всебічно та об'єктивно з'ясувати всі обставини справи, дослідити в судовому засіданні наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, та іншими документами. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

КУпАП визначено форму і основні елементи протоколу про адміністративні правопорушення, що складається в конкретній справі. В ньому повинні бути викладені всі обставини вчинення правопорушення та відомості, необхідні для розгляду справи, зокрема дані про час, місце вчинення адміністративного правопорушення, суть його, дані про свідків і потерпілих, їх пояснення, а якщо правопорушенням спричинено матеріальну шкоду, про це також зазначається у процесуальних документах.

У даній справі протокол, який є документом, що офіційно засвідчує факт неправомірних дій і є одним із основних джерел доказів.

Відповідно до ч.1ст.256 КУпАП протокол повинен містити дані про свідків і потерпілих, тоді як в даному протоколі про адміністративне правопорушення не зазначені свідки припущеного правопорушення.

Оскільки ОСОБА_1 свою вину у судовому засіданні не визнала, обвинувачення її у скоєнні правопорушення будується на твердженнях ОСОБА_2

Так, єдиний свідок правопорушення також заперечує наявність існування самого факту правопорушення, протокол про скоєння адміністративного правопорушення складений українською мовою, а у судовому засіданні ОСОБА_1 стверджувала, що українську мову дуже погано розуміє і це підтвердила свідок, що виключає можливість визнати судом факт того, що ОСОБА_1 визнавала свою вину на момент складання і підписання нею протоколу про адміністративне правопорушення.

Що ж до роз'яснення ОСОБА_1 її права користуватися послугами адвоката при складанні протоколу, а такж вручення їй копії протоколу, то суду не надано доказів як на підтвердження цих фактів, так і на спростування.

Суду також не представлено доказу того, що за фактом скоєння правопорушення на розі вулиць Інзовська і Поштова 31.05.2017 року в післяобідню пору до правоохоронних органів надходили будь-які виклики з приводу порушення будь-ким громадського порядку. Таким чином, в ході судового засідання достовірно не встановлений факт скоєння 31.05.2017 року, приблизно о 15.15, в м.Болград на розі вулиць Інзовська та Поштова, громадянкою ОСОБА_1 правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

В даному випадку наявність самого по собі процесуального документу - протоколу про адміністративне правопорушення, складеного без врахування всієї сукупності доказів, не вказує на вчинення правопорушення з боку ОСОБА_1, у скоєнні якого вона обвинувачена.

Чинним законодавством та основним Законом - Конституцією України - її статтею 62, передбачено, що фактичні обставини справи не можуть ґрунтуватися на припущеннях, всі сумніви щодо винуватості особи необхідно тлумачити на її користь, ніхто не має доводити свою невинуватість.

Таким чином, з урахуванням вищенаведеного, згідно ст.247 п.1 КУпАП, провадження в даній справі підлягає закриттю, оскільки судом не встановлено наявність достатніх доказів того, що в діях особи, відносно якої складено протокол про адміністративні правопорушення, є склад та сама подія адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.62 Конституції України, ст.ст. 173, 245, 247п.1, 251, 252, 254, 256, 268, 280, 284, 287, 289 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ :

Провадження по адміністративній справі відносно ОСОБА_1, обвинуваченої у скоєнні правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП - закрити напідставі ст.247ч.1 КУпАП - за відсутністю в її діях складу та події адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Одеської області, через Болградський районний суд Одеської області, протягом десяти днів з дня її ухвалення.

Суддя А.В.Кравцова