Справа № 474/796/17
Провадження № 3/474/285/17
ПОСТАНОВА

Іменем України

18.10.17 року смт. Врадіївка

Суддя Врадіївського районного суду Миколаївської області Сокол Ф.Г., розглянувши за участю особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, потерпілого ОСОБА_2, матеріали, які надійшли від Врадіївського ВП ГУНП в Миколаївській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянки України, працюючої у Врадіївській районній бібліотеці, місце проживання ІНФОРМАЦІЯ_2, яка раніше не притягувалася до адміністративної відповідальності,

про притягнення до адміністративної відповідальності за скоєння правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, -

встановив:

06.10.2017р. до суду від Врадіївського ВП ГУНП в Миколаївській області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії АА № 747947/516 від 21.09.2017р., згідно якого 21.09.2017р. біля 19 год. 00 хв. гр. ОСОБА_1 за місцем свого проживання ІНФОРМАЦІЯ_3, вчинила відносно свого чоловіка ОСОБА_2 насильство в сім'ї, а саме виражалася на його адресу грубою брутальною лайкою, внаслідок чого своїми діями вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

При розгляді справи ОСОБА_1,якій роз'яснено положення ст. 268 КУпАП, вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП при обставинах вказаних у протоколі, не визнала та пояснила, що 21.09.2017р. її чоловік прийшов додому перебуваючи у стані алкогольного сп'яніння та раптово перекинув стіл, на якому стояли скляні банки, під час чого останні розбилися, а скалки скла поранили її до крові. ОСОБА_1 зазначила, що жодним чином не ображала свого чоловіка.

Потерпілий ОСОБА_2, якому судом роз'яснені положення ст. 269 КУпАП, підтвердив обставини зазначенні в протоколі про адміністративне правопорушення, а також пояснив, що під час сварки перекинув стіл з банками, тому що ОСОБА_1 образила його брутальною лайкою.

Свідок ОСОБА_3, якому судом роз'яснені положення ст. 272 КУпАП, надав свідчення, згідно яких він працює поліцейським СРПП Врадіївського ВП ГУНП в Миколаївській області, та зазначив, що 21.09.2017р. виїжджав на за викликом ОСОБА_2, під час оформлення протоколу про адміністративне правопорушення свідків події не встановлено, ОСОБА_1 не заявляла про тілесні ушкодження, розбитого скла не було виявлено. Свідок також зазначив, що ОСОБА_2 був в стані алкогольного сп'яніння, про що свідчило почервоніння обличчя та розширені зіниці, однак останній перебував в адекватному стані.

Частиною 1 ст. 173-2 КУпАП передбачено відповідальність за адміністративне правопорушення, склад якого полягає у вчинені насильства в сім'ї, тобто умисного вчинення будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров'ю потерпілого, а так само невиконання захисного припису особою, стосовно якої він винесений, непроходження корекційної програми особою, яка вчинила насильство в сім'ї, за яке передбачена відповідальність у вигляді громадських робіт на строк від тридцяти до сорока годин або адміністративного арешту на строк до семи діб.

Згідно ч. ч. 1-3 ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 245 КУпАП визначено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

У відповідності до вимог ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчинені, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010р. № 23-рп/2010, адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, в тому числі і закріпленій в ст. 62 Конституції України презумпції невинуватості.

Згідно ч. 3 ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може гуртуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Частиною 1 ст. 17 Закону України Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини визначено, що українські суди при вирішенні справ застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі Бочаров проти України (остаточне рішення від 17.06.2011р.), суд при оцінці доказів керується критерієм доведення поза розумним сумнівом. Проте, таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростовних презумцій щодо фактів.

У своєму рішенні від 10.02.1995р., у справі Алене де Рібермон проти Франції Європейський Суд з прав людини зазначив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обов'язковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших суспільних відносин.

Оскільки в судовому засіданні особа, відносно якої складено протокол, вказаних подій не підтвердила, пояснення потерпілого різняться з фактами зафіксованими в протоколі про адміністративне правопорушення та свідків цієї події не було, а тому суду надані матеріали з яких неможливо поза розумним сумнівом встановити наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Таким чином вважаю, що фактичні обставини справи не можуть ґрунтуватися на припущеннях, а всі сумніви щодо винуватості повинні тлумачитися на користь особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

З огляду на викладене, за відсутності інших об'єктивних джерел фактичних даних про обставини, що підлягають доказуванню в цій справі, дані, що відображені у протоколі про адміністративне правопорушення, не можуть бути покладені в основу судового рішення.

З урахування вищенаведеного, згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження по справі належить закрити, якщо судом встановлено, що в діях особи у відношенні якої, складено протокол про адміністративні правопорушення, відсутні склад і подія адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 7, 9, 173-2, 221, 245, 247, 251, 252, 284, 280 КУпАП, -

постановив:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП - закрити, у зв'язку із відсутню складу і події адміністративного правопорушення.

Скаргу на постанову може бути подано до апеляційного суду Миколаївської області через Врадіївський районний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Ф.Г. Сокол