П О С Т А Н О В А

Справа № 126/792/17

Провадження № 3/126/512/2017

"16" червня 2017 р. м. Бершадь

Бершадський районний суд Вінницької області

в складі головуючого судді Рудь О. Г.

із секретарем Кучанською В.М.,

за участю прокурора Круковської Г.М.

адвоката ОСОБА_1

розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Департаменту захисту економіки Управління захисту економіки у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, жителя ІНФОРМАЦІЯ_2 до адміністративної відповідальності не притягувався ,

за ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

До Бершадського районного суду Вінницької області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП.

В протоколі про адміністративне правопорушення серії АА № 767010 від 16.03.2017 року вказано, що ОСОБА_2, як депутат Бершадської міської ради 7 скликання, 05.02.2016 року, під час 1-го пленарного засідання 3-ї сесії 7-го скликання Бершадської міської ради, в приміщенні сесійної зали, за адресою м. Бершадь, вул. Героїв України, 23, в порушення вимог п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» взяв участь в прийнятті рішення №57, яке стосується його особисто, в умовах реального конфлікту інтересів, оскільки даним рішенням йому затверджувалась технічна документація із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі та безоплатну передачу земельної ділянки у власність, а також погодження видачі свідоцтва про право власності на нерухоме майно (земельну ділянку), тобто вчинив дії в умовах реального конфлікту.

В протоколі про адміністративне правопорушення серії АА № 767011 від 16.03.2017 року вказано, що ОСОБА_2, як депутат Бершадської міської ради, 05.02.2016 року, під час 1-го пленарного засідання 3-ї сесії 7-го скликання Бершадської міської ради, в приміщенні сесійної зали, за адресою м. Бершадь, вул. Героїв України, 23, в порушення вимог п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» не повідомив про наявність у нього реального конфлікту інтересів при прийнятті рішення №57, яке стосується його особисто, оскільки даним рішенням йому особисто затверджувалась технічна документація із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі та безоплатну передачу земельної ділянки у власність, а також погодження видачі свідоцтва про право власності на нерухоме майно (земельну ділянку).

Постановою Бершадського районного суду від 30.05.2017 року вказані протоколи обєднані в одне провадження.

Допитаний в судовому засіданні ОСОБА_2 вину у вчиненні вказаних правопорушень не визнав повністю, та пояснив суду, що він являється депутатом Бершадської міської ради. Його рідний батько ОСОБА_3 обіймає посаду міського голови м. Бершадь. Йому відомі положення Закону України «Про запобігання корупції» та обмеження встановлені вказаним Законом. Наприкінці грудня 2015 року він звернувся з письмовою заявою до Бершадської міської ради про затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки, яка перебуває в його користування та знаходиться за адресою м. Бершадь вул. Дружби, 1. В лютому 2016 року він був присутній під час 1-го пленарного засідання 3-ї сесії 7-го скликання Бершадської міської ради, яка відбувалась 05.02.2016 рок. На даній сесії приймалось рішення про затвердження технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі та безоплатну передачу земельної ділянки у власність, а також погодження видачі свідоцтва про право власності на нерухоме майно (земельну ділянку). Рішення стосувалось близько 10 осіб. Чи було його прізвище серед цих осіб йому не відомо, оскільки він не встиг прочитати матеріали сесії через зайнятість. Голосував «ЗА» прийняття рішення, оскільки таким рішенням передавались земельні ділянки жителям міста. У звязку з цим він і не повідомив депутатів про наявність конфлікту інтересів. Участь в голосуванні приймав, оскільки це його прямий обовязок як депутата міської ради, який закріплений Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Прокурор Круковська Г.М. висловила думку про наявність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, оскільки ОСОБА_2 неправомірно приймав участь в голосуванні за питання, яке прямо стосується його, та не повідомив депутатів про реальний конфлікт інтересів, що є порушенням вимог ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції».

Вислухавши учасників провадження, дослідивши протоколи про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_2 та додані до них матеріали, суд вважає, що в діях ОСОБА_2 відсутній склад адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст.172-7 КУпАП за наступних підстав.

Статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

З системного аналізу диспозиції ст. 172-7 КУпАП та п. 2 примітки до цієї статті, встановлено, що порушення вимог стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів можуть полягати: - у неповідомленні особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів; - наявної суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень (ч. 1 ст. 172-7 КУпАП); -у вчиненні дій чи прийнятті рішень в умовах реального конфлікту інтересів, тобто за наявності суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що вплинуло на обєктивність або неупередженість вчинення таких дій, або прийняття таких рішень (ч. 2 ст. 172-7 КУпАП).

При вирішенні питання про наявність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, а саме в частині неповідомлення про наявність у нього реального конфлікту суд виходить з наступного.

Як видно з матеріалів справи, питання про затвердження технічної документації на земельну ділянку депутату ОСОБА_2 розглядалось на відкритому пленарному засіданні сесії Бершадської міської ради, шляхом відкритого голосування.

Цьому передувало засідання постійної комісії з питань житлово-комунальної сфери, благоустрою міста, земельних питань, питань торгівлі, побуту та охорони навколишнього природного середовища Бершадської міської ради, на якому розглядалось питання можливості затвердження технічної документації депутату ОСОБА_2, що підтверджується протоколом від 28.12.2015 року.

Рішення 3 сесії 7 скликання Бершадської міської ради №57 від 15.02.2016 року щодо затвердження технічної документації депутату ОСОБА_2 оприлюднене згідно чинного законодавства.

Згідно пояснень окремих депутатів Бершадської міської ради, які додані до матеріалів справи, та які допитані в судовому засіданні, а саме ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, їм достовірно відомо, що міський голова ОСОБА_3 та депутат Бершадської міської ради ОСОБА_2 є рідним батьком та сином.

Таким чином, суд вважає, що в діях ОСОБА_2 відсутній умисел на приховування своїх родинних відносин з міським головою депутатом ОСОБА_3, оскільки рішення приймалось не в умовах секретності, чи не доступності, а в умовах очевидності, відкритості та доступності для кожного жителя територіальної громади. Доказів щодо необізнаності депутатів про родинні звязки міського голови та депутата ОСОБА_2 суду не надано. Також суду не надано доказів щодо намагання ОСОБА_2 приховати свої родинні звязки, уникати їх розголошення, тощо. А тому, у суду відсутній розумний сумнів щодо необізнаності депутатів про родинні звязки міського голови ОСОБА_3 та депутата ОСОБА_2 при прийнятті рішення № 57 від 15.02.2016 року.

Разом з тим, потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи, що може вплинути на обєктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Тобто відмінність між цими поняттями полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що, по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на обєктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обовязкової сукупності таких юридичних фактів, як: 1) наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений; 2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення. 3) наявність повноважень на прийняття рішення. 4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на обєктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає.

Беручи до уваги визначення поняття «реальний конфлікт інтересів», згідно з яким він можливий при прийнятті рішення, а також роль окремої особи при прийнятті рішення колегіальним органом, слід констатувати, що голосування окремою особою само по собі не може створювати безпосередній причинно-наслідковий звязок між її діями та юридичними наслідками у формі прийнятого рішення колегіальним органом.

Положеннями ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування» регламентуються питання, що вирішуються виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради, тобто колегіальним органом, зокрема і земельні питання.

Як встановлено судом, та підтверджується протоколом №5 від 05.02.2016 року 3 сесії 7 скликання Бершадської міської ради, участь у даній сесії приймало 22 депутати, також право голосу належить міському голові, а тому в сукупності всього 23 голоси.

За прийняття рішення стосовно затвердження технічної документації депутату ОСОБА_2 проголосувало 23 голоси, всі з них проголосували «ЗА». Голосів за «проти» та «утримались» не віддав жоден з депутатів.

Таким чином, рішення про затвердження технічної документації депутату ОСОБА_2 прийнято одноголосно. Голос самого депутата ОСОБА_2 не впливав на обєктивність та неупередженість прийнятого рішення стосовного його самого, як того вимагає диспозиція ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», що само собою унеможливлює кваліфікацію дій ОСОБА_2 за ст. 172-7 КУпАП.

Відтак відсутній прямий і безпосередній причинно - наслідковий звязок між голосуванням та прийняттям рішення. Голосування депутата, за вирішення земельних питань є його обовязком, тобто участь у такому голосуванні є здійсненням депутатом його представницьких повноважень.

Одночасно право депутата, як кожного громадянина України, на отримання земельної ділянки для будівництва індивідуального гаражу, встановлене ст. 121 Земельного кодексу України.

Законодавством України, а саме ст. 122 Земельного кодексу України, визначено саме такий порядок отримання земельних ділянок у власність та користування, а саме шляхом звернення з таким питанням до відповідної ради.

Окрім цього, в протоколах про адміністративне правопорушення серії АА № 767010 від 16.03.2017 та серії АА № 767011 від 16.03.2017 не відображено сукупність наведених фактів, а в судовому засіданні не доведено факту реального впливу суперечності між приватним та службовим інтересом ОСОБА_2 на обєктивність або неупередженість рішення 3 сесії 7 скликання Бершадської міської ради від 15.02.2016 року щодо затвердження технічної документації депутату ОСОБА_2

Також, при розгляді справи не доведено наявність факту суперечності між приватним інтересом депутата ОСОБА_2 і його службовими та представницькими повноваженнями, та не наведено доказів про те, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення.

Відповідно до п. 1. ч. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення, провадження у справі не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, оцінивши надані доказі в їх сукупності, суд дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.ч.1,2 ст.172-7 КУпАП, у зв'язку з чим вважає за необхідне закрити провадження по справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 247, 256, 277, 278, 283 КУпАП, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 провадженням закрити, на підставі п.1 ч. 1 ст. 247 К УпАП, за відсутністю в його діях складу правопорушення передбаченого ч.1, 2 ст. 172-7 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Вінницької області через Бершадський районний суд або на постанову прокурором може бути внесено подання на протязі десяти днів з дня її винесення.

Суддя О. Г. Рудь