БОЛГРАДСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД ОДЕСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 497/864/17 Провадження № 3/497/279/17
ПОСТАНОВА

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14.06.2017 року м. Болград

Болградський районний суд Одеської області, у складі:

головуючого - судді Кодінцевої С.В.,

за участю секретаря судового засідання Ковтун О.І.,

особи відносно якої складено протокол ОСОБА_1,

особи, яка склала протокол ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Болград адміністративні матеріали відносно

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянки України, болгарки за національністю, працюючої в Болградській ЦРЛ медичною сестрою, зареєстрованої і проживаючої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, паспорт серії КК № 748414 виданий 21.11.2001 року Болградським РВ УМВС України в Одеській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_1,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АА № 647629, складено 12.06.2017 року дільничним інспектором поліції Болградського ВП Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області ОСОБА_2 вбачається, що ОСОБА_1, 31.05.2017 року о 15 годині 15 хвилин в м. Болград Одеської області на перехресті вулиць Інзовська та Поштова, виражалася на адресу гр. ОСОБА_3 нецензурною лайкою, чим своїми діями порушила громадський порядок і спокій громадян, а відтак притягується до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП.

Заслухавши в судовому засіданні пояснення ОСОБА_1, яка заперечувала названі обставини, стверджуючи, що 31.05.2017 року о 15 годині 50 хвилин була записана до лікаря стоматолога Петрова, та йдучи по дорозі до лікаря на перехресті вулиць Інзовська та Поштова вона зустріла ОСОБА_3, колишню дружину її брата ОСОБА_4.

ОСОБА_3 проходячи повз неї почала виражатися на її адресу нецензурною лайкою. На прохання припинити виражатися на її адресу нецензурною лайкою, ОСОБА_3 не відреагувала, а вона, ОСОБА_1 пішла далі до лікаря стоматолога.

Прийшовши до дому, після лікаря, їй стало зле від перенесеної образи ОСОБА_3, тому вона звернувшись до Болградського ВП власноручно написала заяву щодо неправомірних дій гр. ОСОБА_3, яка виражалася на її адресу нецензурною лайкою.

Особа, яка склала протокол пояснив, що він отримав дані матеріали, здійснив допит ОСОБА_3, та виявивши, що образливі вислови були зі сторони кожної жінки, склав протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.

При цьому пояснив, що ОСОБА_3 заяву до Болградського ВП на дії ОСОБА_1 не подавала. Притягнути гр. ОСОБА_1 до відповідальності була його особиста ініціатива.

Розглянувши надані матеріали, документи та докази, наявні в цих матеріалах, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до ст. 173 КУпАП відповідальність настає за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З об'єктивної сторони хуліганство, незалежно від виду відповідальності (адміністративної чи кримінальної), характеризується порушенням громадського порядку, а з суб'єктивної - умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 256, 280 КУпАП суд зобов'язаний повно, всебічно та об'єктивно з'ясувати всі обставини справи, дослідити в судовому засіданні наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, та іншими документами. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

КУпАП визначено форму і основні елементи протоколу про адміністративні правопорушення, що приймається в конкретній справі. У ньому повинно бути викладені всі обставини вчинення правопорушення та відомості, необхідні для розгляду справи, зокрема дані про час, місце вчинення адміністративного правопорушення, суть його, дані про свідків і потерпілих, їх пояснення, а якщо правопорушенням спричинено матеріальну шкоду, про це також зазначається у процесуальних документах.

У даній справі протокол, який є документом, що офіційно засвідчує факт неправомірних дій і є одним із основних джерел доказів.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 КУпАП протокол повинен містити дані про свідків і потерпілих, тоді як у даному протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено свідків правопорушення.

В протоколі вказано потерпілу особу ОСОБА_3 Проте будучи присутньою в судовому засіданні, ОСОБА_3 пояснила, що заяви до Болградського ВП вона не подавала, та не вважає себе потерпілою, оскільки не чула нецензурних висловів ОСОБА_1 на свою адресу.

В протоколі зазначено, що ОСОБА_1 своїми діями порушила громадський порядок та спокій громадян, проте в чому виражалося порушення громадського порядку, і спокій яких громадян був порушений в протоколі не відображено.

Інших доказів матеріали адміністративного провадження не містять.

В даному випадку наявність самого по собі процесуального документу - протоколу про адміністративне правопорушення, складеного без врахування всієї сукупності доказів, не вказує на вчинення правопорушення з боку ОСОБА_1

Законом України від 22.09.2005 року, № 2899-IV в статті 1 дано визначення термінів, так громадське місце - частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під'їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Згідно Положення про службу дільничних інспекторів міліції в системі Міністерства внутрішніх справ України, затвердженого наказом МВС від 11.11.2010, № 550, громадський порядок - система суспільних відносин, які складаються і розвиваються в громадських місцях під впливом правових та соціальних норм, спрямованих на забезпечення нормального функціонування установ, організацій, громадських об'єднань, праці й відпочинку громадян, повагу до їх честі, людської гідності та громадської моралі.

Втім, як було встановлено під час судового розгляду, ОСОБА_1 не виражала на адресу ОСОБА_3 нецензурною лайкою, не вчиняла і будь-яких інших дій: образливого чіпляння, тощо.

Зазначене також було підтверджено і ОСОБА_3

Дільничним інспектором поліції, а ні в протоколі, а ні в судовому засіданні не доведено, неправомірних дій ОСОБА_1, які спричинили порушення громадського порядку.

Згідно ч. 3 ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може гуртуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях, а усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Частиною 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» визначено, що українські суди при вирішенні справ застосовують Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ) як джерело права.

В контексті рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» (Заява N 7460/03) правопорушення, яке розглядається, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне порушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

Відповідно до рішення Європейського суду з прав людини у справі «Бочаров проти України» (остаточне рішення від 17.06.2011 року), суд при оцінці доказів керується критерієм доведення «поза розумним сумнівом». Проте, таке доведення може випливати зі співіснування достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою висновків або подібних неспростовних презумпцій щодо фактів.

У своєму рішенні від 10 лютого 1995 року, у справі «Аллене де Рібермон проти Франції», Європейський Суд з прав людини зазначив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обовязковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших суспільних відносин.

З огляду на викладене, за відсутності інших обєктивних джерел фактичних даних про обставини, що підлягають доказуванню в цій справі, дані, що відображені у протоколі про адміністративне правопорушення, не можуть бути покладені в основу судового рішення.

Таким чином, оформлення матеріалів про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам закону, що має суттєве значення для вирішення справи по суті, та унеможливлює винесення постанови про визнання правопорушника винним.

З урахування вищенаведеного, згідно ст.247 п.1 КУпАП, провадження по справі належить закрити, якщо судом встановлено, що в діях особи у відношенні якої, складено протокол про адміністративні правопорушення, відсутні склад та подія адміністративного правопорушення.

Таким чином, провадження по даній справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності належить закрити, в звязку з відсутністю в її діях складу та події адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.173, 245, 247 п.1, 251, 252, 254, 256, 280, 284 КУпАП, суд -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП - закрити, в звязку з відсутністю в її діях складу та події адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Одеської області, через Болградський районний суд Одеської області, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: ____________ С.В.Кодінцева