Справа № 277/776/17
П О С Т А Н О В А

Іменем України

26 вересня 2017 року смт. Ємільчине

Ємільчинський районний суд Житомирської області в складі:

головуючої судді Прищепи Т.П.,

за участю секретаря с/з ОСОБА_1

особи, яка притягується до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду смт Ємільчине адміністративний матеріал, який надійшов з Головного управління ДФС у Житомирській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2,

жительку смт Яблунець, вул. Гагаріна, буд. 5, Ємільчинського району Житомирської області, громадянку України, українку, підприємця фізичну особу, до адміністративної відповідальності притягується вперше, -

за ч. 1 ст. 164 КУпАП,

в с т а н о в и в:

31.08.2017 року в смт Яблунець, вул. Вокзальна, 7, Ємільчинського району Житомирської області, гр. ОСОБА_2 здійснювала реалізацію та зберігання скрапленого газу без дозволу Держпраці на початок робіт підвищеної небезпеки, чим порушила ст. 21 Закону України «Про охорону праці», вчинила адміністративне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 164 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_2 вину не визнала, просила справу про адміністративне правопорушення закрити за відсутністю складу адміністративного правопорушення з підстав викладених у письмовому поясненні.

Суд вислухавши пояснення ОСОБА_2, дослідивши матеріали справи, повно та всебічно з'ясувавши обставини справи, розглянувши надані докази, оцінивши їх належність, допустимість, достовірність, а також достатність і взаємний зв'язок у сукупності приходить до наступного.

Як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення серії № 13 від 31.08.2017 року, ОСОБА_2 здійснювала реалізацію та зберігання скрапленого газу без дозволу Держпраці на початок робіт підвищеної небезпеки.

Згідно ч. 1 ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Крім того, слід зазначити, що Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення. Наприклад, у справі «Малофєєва проти Росії»(«Malofeyeva v. Russia», рішення від 30.05.2013 року, заява № 36673/04), ЄСПЛ встановив, серед іншого, порушення ч. 3 ст. 6 Конвенції у звязку з тим, що в протоколі про адміністративне правопорушення фабула правопорушення була сформульована лише в загальних рисах без конкретизації обставин вчинення правопорушення («проведення несанкціонованого пікету»), але національні суди, розглянувши справу без участі сторони обвинувачення (згідно законодавства РФ така участь не передбачена), відредагували фабулу правопорушення, зазначивши в постанові суду конкретні обставини правопорушення. У зв'язку з цим, на думку ЄСПЛ, заявниці була відома лише кваліфікація діяння, але не фактичні обставини обвинувачення, таким чином, вона була позбавлена можливості належної підготовки до захисту.

Згідно ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Положеннями ст. 245 КУпАП передбачено, що завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 164 КУпАП адміністративна відповідальність настає за провадження господарської діяльності без одержання дозволу, іншого документа дозвільного характеру, якщо його одержання передбачене законом (крім випадків застосування принципу мовчазної згоди).

Право бути поінформованим про характер і причини обвинувачення потрібно розглянути у світлі права обвинуваченого мати можливість підготуватися до захисту, гарантованого підпунктом «в» п. 3 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. У провадженні надання повної, детальної інформації щодо пред'явленого особі обвинувачення та, відповідно, про правову кваліфікацію, яку суд може дати відповідним фактам, є важливою передумовою забезпечення справедливого судового розгляду (рішення Європейського суду з прав людини: від 25.03.1999 року у справі «Пелісьє та Сассі проти Франції», від 25.07.2000 року у справі «Матточіа проти Італії», від 20.04.2006 року у справі «І.Н. та ін. проти Австрії»).

Проте, всупереч наведеної практики Європейського суду з прав людини, ст. 256 КУпАП, а також того, що ст. 164 КУпАП за своїм способом викладення відноситься до бланкетних норм - ст. о/у з ОВС ОУ ГУ ДФС у Житомирській області п/п-к податкової міліції ОСОБА_3 в протоколі про адміністративне правопорушення абстрактно вказав, що ФОП ОСОБА_2 здійснювала реалізацію та зберігання скрапленого газу без дозволу Держпраці на початок робіт підвищеної небезпеки, чим порушила вимоги ст. 21 Закону України «Про охорону праці» та Порядок видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 p. N 1107.

Тобто, посадова особа не розкрила суті адміністративного правопорушення, а саме не вказала без яких саме дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки ФОП ОСОБА_2 здійснювала реалізацію та зберігання скрапленого газу та яким саме органом повинен такий дозвіл видаватися.

Так, дійсно, ст. 21 Закону України «Про охорону праці» передбачає, що роботодавець повинен одержати:

- дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки;

- дозвіл на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткуванняпідвищеної небезпеки;

Порядок видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 p. N 1107 містить Додаток 2 "Перелік видів робіт підвищеної небезпеки", в якому вказано 26 видів робіт підвищеної небезпеки.

Відтак, ні безпосередньо посадовими особами Управління Держпраці у Житомирській області, ані ст.о/у з ОВС ОУ ГУ ДФС у Житомирській області п/п-м податкової міліції ОСОБА_3С, не встановлено конкретний вид робіт підвищеної небезпеки, передбачений Додатком 2 "Перелік видів робіт підвищеної небезпеки" до Порядку видачі дозволів на виконання робіт підвищеної небезпеки та на експлуатацію (застосування) машин, механізмів, устаткування підвищеної небезпеки, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 26 жовтня 2011 p. N 1107, який здійснювала ФОП ОСОБА_2, реалізуючи скраплений газ.

Більше того, в матеріалах адміністративної справи відсутні дані, що ФОП ОСОБА_2 є роботодавцем, а отже, в розумінні вимог ст. 21 ЗУ «Про охорону праці» не повинна одержати дозвіл на виконання робіт підвищеної небезпеки.

Протокол про адміністративне правопорушення повинен містити всю необхідну інформацію щодо неправомірних дій чи бездіяльності особи, що забезпечить їх правильну кваліфікацію та притягнення особи до відповідальності за належною статтею Кодексу.

За таких обставин протокол про адміністративне правопорушення не містить викладення об'єктивної сторони діяння, передбаченого ч. 1ст. 164 КпАП України, є очевидно безпідставним і протиправним.

Вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (ст. 62 Конституції України).

Згідно до ст.7 КУпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням, інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 247 п. 1 КУпАП - провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю через відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

При таких обставинах провадження справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 слід закрити в звязку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 221, 283, 284, 247 КУпАП України,-

п о с т а н о в и в:

ОСОБА_2 звільнити від адміністративної відповідальності у зв'язку з відсутністю в його діях події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164 КУпАП.

Провадження по адміністративній справі відносно ОСОБА_2 закрити.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів до апеляційного суду Житомирської області через Ємільчинський районний суд.

Копію постанови направити сторонам.

Суддя /підпис/

Копія підпис:

Суддя: ОСОБА_4