Справа № 740/479/17 Головуючий у 1 інстанції Ковальова Т. Г.
Провадження № 33/795/141/2017
Категорія - ч. 2 ст. 172-7 КУпАП
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 квітня 2017 року місто Чернігів

Апеляційний суд Чернігівської області в складі:

головуючого - судді Демченка О.В.,

з участю прокурора Карася В.М.

захисника ОСОБА_1

особи, що притягується

до адміністративної відповідальності ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Чернігові апеляційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 13 березня 2017 року, -

В С Т А Н О В И В :

Постановою Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 13 березня 2017 року

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженка с.Лосинівка Ніжинського району Чернігівської області, громадянка України, ІНФОРМАЦІЯ_2, одружена, працююча секретарем Лосинівської селищної ради восьмого скликання, зареєстрована ІНФОРМАЦІЯ_3, проживає ІНФОРМАЦІЯ_4,

притягнута до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.2 ст.172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі- КУпАП) та на неї накладено адміністративне стягнення у виді штрафу в сумі 3 400 (три тисячі чотириста) гривень.

Як встановив суд, ОСОБА_2, будучи депутатом Лосинівської селищної ради Ніжинського району Чернігівської області та у відповідності до підпункту "б" п. 1 ч. 1 ст. З Закону України від 14.10.2014 № 1700-VII "Про запобігання корупції" (далі Закон) особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, - суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язані з корупцією, не вжила заходів щодо недопущення виникнення реального конфлікту інтересів та вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів під час голосування по питанню про обрання себе секретарем Лосинівської селищної ради.

Відповідно до першої сесії восьмого скликання Лосинівської селищної ради від 28.12.2016 було заслухано повідомлення голови селищної територіальної виборчої комісії про результати виборів селищного голови та депутатів селищної ради, згідно з яким ОСОБА_2 є депутатом Лосинівської селищної ради восьмого скликання та наділена відповідно до ст. 2 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» повноваженнями представника інтересів територіальної громади. Відповідно до другого рішення Лосинівської селищної ради восьмого скликання від 28.12.2016 за результатами таємного голосування ОСОБА_2 обрано секретарем Лосинівської селищної ради.

Проведеною прокуратурою перевіркою встановлено, що 28.12.2016 на засіданні першої сесії Лосинівської селищної ради восьмого скликання, в якій приймали участь 23 депутати селищної ради, в тому числі і ОСОБА_3, серед інших питань порядку денного розглядалось питання про обрання секретаря Лосинівської селищної ради. По зазначеному питанню селищний голова ОСОБА_4 вніс пропозицію обрати секретарем селищної ради ОСОБА_3 За пропозицією депутата ОСОБА_5 сесією було створено лічильну комісію з організації процедури таємного голосування та забезпечення підрахунку голосів по виборах секретаря селищної ради у складі трьох депутатів: ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8

Відповідно до протоколу № 2 засідання лічильної комісії від 28 грудня 2016 року всі 23 присутніх на сесії депутати подали голоси за кандидата, у зв'язку з чим згідно результатів таємного голосування на посаду секретаря Лосинівської селищної ради восьмого скликання обрано ОСОБА_2 При цьому, ОСОБА_3 при голосуванні за прийняття даного рішення не повідомила сесію селищної ради про наявність у неї реального конфлікту інтересів, тобто суперечності між її приватним інтересом та службовими повноваженнями, що виражається у покращенні свого матеріального становища та впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Згідно п.11 ч.1 ст.1 Закону реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень. В свою чергу, п.10 ч. 1 ст. 1 Закону визначено, що приватний інтерес - це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв'язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Згідно ч. 2 ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції» у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії, тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Оскільки неучасть депутата ОСОБА_3 в голосуванні за вказане вище питання не призвела б до втрати правомочності першої сесії Лосинівської селищної ради, її дії не підпадають під норму абз.3 ч. 2 ст.35 ЗУ «Про запобігання корупції», якою передбачено, що у разі, якщо неучасть особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу, у прийнятті рішень цим органом призведе до втрати правомочності цього органу, участь такої особи у прийнятті рішень має здійснюватись під зовнішнім контролем.

Відповідно до п.3 ч. 1 ст. 28 Закону особи, зазначені у пунктах 1,2 ч.1 ст.3 цього Закону, зобов'язані: не вчиняти дії та не приймати рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Статтею 59-1 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» передбачено, що депутат місцевої ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

ОСОБА_3, будучи обізнаною із вказаними нормами Закону, свідомо проігнорувала їх вимоги.

Відповідно довідки Лосинівської селищної ради № 03-18/55 від 24.01.2017 ОСОБА_2 не повідомляла сесію селищної ради про наявність у неї конфлікту інтересів під час голосування на першій сесії восьмого скликання за обрання її секретарем Лосинівської селищної ради.

Таким чином, матеріали перевірки свідчать про наявність в діях ОСОБА_2 ознак адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, а саме: порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, яке полягає у вчиненні дій в умовах реального конфлікту інтересів під час голосування по питанню щодо обрання себе секретарем Лосинівської селищної ради, чим порушила вимоги ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції».

Приймаючи рішення про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності суд дійшов висновку, що в її діях вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.172-7 ч.2 КУпАП,- порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, яке полягає у вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів, під час голосування по питанню щодо обрання себе секретарем Лосинівської селищної ради, чим ОСОБА_2 порушено вимоги ч. 1 ст 28 Закону України «Про запобігання корупції».

Не погоджуючись з даною постановою суду, ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати оскаржувану постанову як незаконну та закрити провадження у справі за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП. Зазначає про відсутність конфлікту інтересів та відсутність обовязку при голосуванні повідомляти сесію. Вважає, що суд припустився помилки тому, що на противагу правам як депутата суд застосував поняття конфлікт інтересів. Проте, відповідно до ст. 19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» депутат відповідно до наданих повноважень має право обирати і бути обраним до органів відповідної ради. Основною формою здійснення депутатом місцевої ради своїх повноважень є участь у сесіях, пленарних засіданнях шляхом голосування. Порушення права депутата на участь у голосуванні є прямим перешкоджанням здійснення його діяльності.

Відповідно до ч.3 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування» рішення ради про обрання секретаря здійснюється шляхом таємного голосування. Тому твердження про голосування за свою кандидатуру є необґрунтованим і таким, що порушує таємницю голосування, оскільки бюлетені є знеособленими. Тому в даному випадку голосування є лише реалізацією свого права як депутата.

Розглянувши доводи апеляційної скарги, заслухавши пояснення ОСОБА_2 та захисника, позицію прокурора, який заперечував проти доводів апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, апеляційний суд дійшов наступних висновків.

Під реальним конфліктом інтересів, відповідно до ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», розуміють суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_2 приймала участь як депутат місцевої ради у таємному голосуванні при обранні її секретарем селищної ради, рішення приймалось колегіальним органом усіма депутатами, з дотриманням передбаченої законом, процедури.

Приймаючи рішення про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст. 172-7 КУпАП, суд першої інстанції, на порушення вимог ст. 245 КУпАП, залишив поза увагою дійсні обставини справи та надав їм неправильну юридичну оцінку.

А саме, що відповідно до ч. 3 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування», рішення ради про обрання секретаря приймається шляхом таємного голосування. Бюлетені для такого голосування є знеособленими і ідентифікації з особами, які отримали такі бюлетені для реалізації свого права на голос, підлягати не можуть. Чинним законодавством не передбачено відповідальності за волевиявлення під час таємного голосування.

Стаття 19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» надає право депутату місцевої ради обирати і бути обраним до органів відповідної ради, користуватися правом ухвального голосу з усіх питань, що розглядаються на засіданнях ради та її органів, до складу яких він входить.

Отже, волевиявлення депутата місцевої ради з обрання його на посаду секретаря цієї ради не може бути підставою для встановлення наявності в його діях конфлікту інтересів, а відповідно не потрібно було нікого повідомляти про наявність конфлікту, якого апріорі у даному випадку, не могло бути.

Порушення права депутата на участь у голосуванні є прямим перешкоджанням здійсненню депутатської діяльності.

Апеляційний суд наголошує, що суперечності як такої між приватними інтересами ОСОБА_2, яка до цього часу вже обіймала посаду секретаря Лосинівської селищної Ради та її представницькими інтересами фактично не було. Голосуючи на сесії за пропозицію про обрання секретаря селищної ради, ОСОБА_2 не переслідувала мети отримання матеріальних благ, покращення якимось іншим чином свого становища, лише бажала продовжити роботу на виборній посаді в органах місцевого самоврядування. Її кандидатура на посаду секретаря селищної ради була єдиною, безальтернативною, ця кандидатура була висунута не нею і одноголосно підтримана усіма депутатами, які були присутні на сесії, що прямо свідчить про те, що депутати селищної ради як представники територіальної громади бажали, аби дану посаду зайняла саме ОСОБА_2 Голосування чи не голосування ОСОБА_2 на даній сесії ніяким чином не могло б вплинути на прийняте рішення.

В ході розгляду справи не встановлено приватного інтересу ОСОБА_2 у формі майнового чи немайнового інтересу , зумовленого особистими, сімейними чи дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками.

Таким чином, висновок суду щодо невжиття заходів по недопущенню виникнення реального конфлікту інтересів та не повідомлення про такий конфлікт сесію Лосинівської селищної ради, депутатом ради ОСОБА_2, прямо суперечить фактичним обставинам справи та чинному законодавству, є неправильним, а рішення суду таким, що підлягає скасуванню як необґрунтоване.

З урахуванням того, що депутату місцевої ради законодавчо надане право на сесії ради обирати та бути обраним, що таємне голосування про те, хто з депутатів як голосував розголошенню не підлягає, а контроль за таємним голосуванням під час виборів є прямим втручанням в депутатську діяльність та в реалізацію право обирати та бути обраним, в діях ОСОБА_2 не вбачається складу корупційного адміністративного правопорушення.

У відповідності до ст. 11 Закону України «Про запобігання корупції» Національному агентству з питань запобігання корупції надано право надання методичної допомоги з питань застосування законодавства щодо конфлікту інтересів. Проте, така методична допомога не являється джерелом права і в даному випадку в рамках цієї справи вона судом до уваги не береться.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 283, 293, 294, КУпАП, апеляційний суд -

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Постанову Ніжинського міськрайонного суду Чернігівської області від 13 березня 2017 року про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.172-7 Кодексу України скасувати, а провадження у справі закрити на підставі частини 1 статті 247 КУпАП, за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя ОСОБА_9