АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________
Провадження: 33/790/1585/17 Головуючий І інстанції -
Справа № 623/2024/17 Одарюк М.П.
Категорія: ст. 173 КУпАП Доповідач - Бездітко В.М.
ПОСТАНОВА

06 грудня 2017 суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду Харківської області Бездітко В.М., перевіривши апеляційну скаргу ОСОБА_3 на постанову Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 17 жовтня 2017 року про притягнення ОСОБА_3до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП,-

в с т а н о в и в :

Постановою Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 17 жовтня 2017 року ОСОБА_3 визнано винним в скоєнні правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП та накладено на нього адміністративне стягнення у вигляді адміністративного арешту на строк 3 (три) доби, стягнуто судовий збір у розмірі 320 грн.

Не погодившись з постановою суду, 14.11.2017 року через поштове відділення ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу (а.с. 90).

В заяві про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови районного Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 17 жовтня 2017 року ОСОБА_3 зазначає, що в день оголошення постанови міськрайонного суду був відсутній в судовому засіданні за станом здоров'я йому був поставлений діагноз - гіпертонічний криз.

Копію оскаржуваної постанови отримав батько, але ОСОБА_3 не передав.

14.11.2017 року адвокатом Шведовою Т.А. як захисником ОСОБА_3 отримано постанову Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 17 жовтня 2017 року про, що в матеріалах справи наявна відмітка. Вважає, що строк для подання апеляційної скарги пропущений з поважних причин.

Просить визнати поважною причину пропуску строку для подання апеляційної скарги, поновити строк (а.с. 81-83).

При вивчені матеріалів справи та апеляційної скарги встановлені підстави для відмови в поновленні строку на апеляційне оскарження.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов'язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Положення ст. 7 КУпАП передбачають, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Частина 3 ст. 8 КУпАП передбачає, що провадження в справах про адміністративне правопорушення ведеться на підставі закону, що діє під час і за місцем розгляду справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до вимог ч. 2 ст.294 КУпАП, постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Згідно ч. 3 ст. 294 КУпАП апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

З матеріалів справи видно, що районний суд вживав заходів для повідомлення ОСОБА_3 про час та місце розгляду справи про адміністративне правопорушення (а.с.17).

Ухвалою Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 14 вересня 2017 року відносно ОСОБА_3 застосовано привід в судове засідання призначене на 03.10.2017 року (а.с. 18).

Про розгляд справи 17.11.2017 року міськрайонний судом ОСОБА_3 повідомлено, про що в матеріалах справи міститься явочний лист (а.с. 25).

Відповідно до ч. 1 ст. 285 КУпАП, міськрайонним судом після винесення 17.10.2017 року постанови про притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності 18.10.2017 року за вих. № 17098 ОСОБА_3 була направлена копія оскаржуваної постанови суду (а.с. 36).

Згідно з повідомлення про вручення поштового відправлення, ідентифікатор внутрішнього поштового відправлення № 798, копію постанови міськрайонного суду від 17.10.2017 року отримав ОСОБА_3 24.10.2017 року (а.с. 37).

Відповідно до пояснення заступника начальника ВПЗ Укрпошта - ОСОБА_8 поштове відправлення на ім'я ОСОБА_3 було врученого його батькові ОСОБА_6 (а.с. 56).

Відповідно до п. 99 постанови Кабінету Міністрів України від 5 березня 2009 р. № 270 «Про затвердження Правил надання послуг поштового зв'язку», рекомендовані поштові відправлення, у тому числі рекомендовані листи з позначкою "Судова повістка", рекомендовані повідомлення про вручення поштових відправлень, поштових переказів, повідомлення про надходження електронних поштових переказів, які не були вручені під час доставки, повторні повідомлення про надходження реєстрованих поштових відправлень (крім зазначених в абзаці четвертому пункту 93 цих Правил), поштових переказів, адресовані фізичним особам, під час доставки за зазначеною адресою або під час вручення в об'єкті поштового зв'язку вручаються адресату, а у разі його відсутності - повнолітньому члену сім'ї за умови пред'явлення документа, що посвідчує особу, а також документа, що посвідчує родинні зв'язки з адресатом (свідоцтво про народження, свідоцтво про шлюб тощо), чи рішення органу опіки і піклування про призначення їх опікунами чи піклувальниками.

Відповідно до ч. 1 ст. 271 КУпАП, у розгляді справи про адміністративне правопорушення можуть брати участь адвокат, інший фахівець у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи. Ці особи мають право знайомитись з матеріалами справи; за дорученням особи, яка його запросила, від її імені подавати скарги на рішення органу (посадової особи), який розглядає справу, а також мають інші права, передбачені законами України.

ОСОБА_3 має захисника - адвоката Шведову Т.А., яка діє на підставі договорів про надання правової допомоги у адміністративному провадженні від 31.10.2017 та 01.11.2017 року (а.с.40-41, 51-52).

Таким чином, ОСОБА_3 мав можливість за допомогою свого захисника адвоката Шведової Т.А. отримати необхідну юридичну допомогу у встановлений законом строк, як зазначено в договорах від 31.10.2017, 01.11.2017 року.

Посилання на перебування в хворобливому стані не є підставою для поновлення строку для подання апеляційної скарги.

Відповідно до довідки Ізюмської центральної міської лікарні № 7375 від 17.10.2017 року - ОСОБА_3 17.10.2017 року о 09-20 год. звертався за медичною допомогою до відділення екстреної (невідкладної) допомоги та відмовився від госпіталізації (а.с. 84).

Матеріали справи не містять доказів, що після звернення за медичною допомогою ОСОБА_3 знаходився на стаціонарному або амбулаторному лікуванні.

Судовий розгляд справи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3 Ізюмським міськрайонний судом Харківської області призначено на 14-00 год. 17.10.2017 року в той час, як до медичної установи ОСОБА_3 звернувся о 09-20 год. 17.10.2017 року та від лікування відмовився (а.с. 25).

Клопотання про відкладення призначеного судового розгляду у зв'язку з хворобою до міськрайонного суду ОСОБА_3 не подавав.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори України», ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов'язкова до застосування судами як джерело права.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності повинна добросовісно використовувати свої процесуальні права. Процесуальні кодекси, як і інші закони, розраховані на добросовісне їх використання.

Європейський суд з прав людини в своїх рішеннях, зокрема «Юніон Аліментаріа Сандерс С.А. проти Іспанії» від 07 липня 1989 року, виходить з того, що у випадках коли поведінка учасників судового засідання свідчить про умисний характер їх дій направлений на невиправдане затягування процесу чи зловживання своїм процесуальним правом, суд має реагувати на вказані випадки законними засобами, аби не було зневільовано ключовий принцип - верховенство права.

В цьому ж рішенні Європейський суд з прав людини зазначив, що заявник зобов'язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов'язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі «Пономарьов проти України» наголошено, що сторони в розумні інтервали часу мають вживати заходів, щоб дізнатись про стан відомого їм судового провадження. У кожній справі національні суди мають перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata, коли національне законодавство не обмежує дискреційні повноваження судів ні у часі, ні в підставах для поновлення строків.

В рішенні Європейського суду з прав людини від 29 жовтня 2010 року у справі «Устименко проти України» суд зазначив, що право на справедливий судовий розгляд, гарантоване пунктом 1 статті 6 Конвенції, повинно тлумачитися у світлі Преамбули Конвенції, відповідна частина якої проголошує верховенство права спільною спадщиною Високих Договірних Сторін. Одним з основоположних аспектів верховенства права є принцип правової визначеності, яка передбачає дотримання принципу res judicata, тобто принципу остаточності рішення, згідно з яким жодна зі сторін не має права домагатися перегляду остаточного і обов'язкового рішення лише з метою повторного слухання справи і постановлення нового рішення. Відхід від цього принципу можливий лише тоді, коли він зумовлений особливими і непереборними обставинами.

Звертаючись з апеляційною скаргою поза строками встановленими законом ОСОБА_3 не надав доказів про наявність нього перешкод у реалізації права на оскарження постанови міськрайонного суду від 17.10.2017 року у встановлений законом строк.

За таких обставин відсутні підстави вважати, що ОСОБА_3 строк на апеляційне оскарження пропущений з поважних причин.

Відповідно, у поновленні строку необхідно відмовити.

На підставі викладеного, керуючись ст. 294 КУпАП,-

п о с т а н о в и в :

Відмовити ОСОБА_3у поновленні строку на оскарження постанови Ізюмського міськрайонного суду Харківської області від 17 жовтня 2017 року.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя

Апеляційного суду

Харківської області В.М. Бездітко