Провадження № 3/727/4880/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 грудня 2017 року суддя Шевченківського районного суду м.Чернівці Волошин С.О., розглянувши матеріали, які надійшли від начальника Національної поліції України Департаменту захисту економіки Управління захисту економіки в Чернівецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянки України, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, (паспорт громадянки України КТ 115717, виданий Першотравневим РВ УМВС України в Чернівецькій області), уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, одруженої, маючої на утриманні малолітню дитину, головного спеціаліста відділу бухгалтерського обліку фінансово-економічного управління Головного управління Пенсійного Фонду у Чернівецькій області, мешканки ІНФОРМАЦІЯ_4, що раніше до кримінальної та адміністративної відповідальності не притягувалася,

за ст. 52 ч. 2 Закону України «Про запобігання корупції», ст. 172-6 ч. 2 Кодексу України про Адміністративні Правопорушення, -

в с т а н о в и в:

Відповідно до адміністративного протоколу про вчинення правопорушення від 11 грудня 2017 року, головний спеціаліст відділу бухгалтерського обліку фінансово-економічного управління Головного управління Пенсійного Фонду у Чернівецькій області, відноситься до субєктів, на яких поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції» (надалі Закону).

Статтею 52 Закону передбачено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня відповідного року (згідно із вимогами редакції ст.52 Закону, чинної упродовж 2016 року) та яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року (відповідно до вимог чинної на даний час редакції ст. 52 Закону), зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції.

Відповідно до наказу №224-о від 20.06.2017 року Головного управління пенсійного фонду України в Чернівецькій області призначено ОСОБА_1 головним спеціалістом відділу бухгалтерського обліку фінансово-економічного управління Головного управління пенсійного фонду України в Чернівецькій області.

Згідно ст. 1 Закону, (у змісті поняття субєкти декларування), п.п. 1, 2, рішення Національного агентства з питань запобігання корупції № 2 від 10.06.2016 р. «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 р. за № 958/29088), ОСОБА_1 відноситься до субєктів декларування повідомлень про суттєві зміни в майновому стані.

Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №91151533, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 101, 04.07.2017 року ОСОБА_1 оформила право власності на квартиру АДРЕСА_1, згідно договору купівлі-продажу. Вартість даного майна згідно договору купівлі-продажу від 04.07.2017 року 152 164,44 грн., що становить понад 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня відповідного року (згідно із вимогами редакції ст.52 Закону, чинної упродовж 2016 року) та яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня відповідного року (відповідно до вимог діючої на даний час редакції ст.52 Закону).

Однак, ОСОБА_1, яка перебуває на посаді головного спеціаліста відділу бухгалтерського обліку фінансово-економічного управління Головного управління пенсійного фонду України в Чернівецькій області, повідомлення про суттєві зміни у майновому стані подала тільки 08.11.2017 року, тобто несвоєчасно.

На думку прокурора та субєкта перевірки, ОСОБА_1, вчинила адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, тобто неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Час вчинення адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією: з 15.07.2017 року по 08.11.2017 року.

Часом виявлення адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, є дата складання протоколу про адміністративне правопорушення повязане з корупцією 11.12.2017 р.

Прокурор Данилко в судовому засіданні підтримав обставини викладені у протоколі, вважає, що в діях ОСОБА_1 наявний склад корупційного правопорушення, передбачений ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, що, на його думку, підтверджено дослідженими в судовому засіданні доказами.

Свою вину у вчиненому правопорушенні ОСОБА_1 не визнала і посилаючись на письмові пояснення та заперечення, долучені до матеріалів адміністративної справи пояснила, що вона 22.06.2017 року була призначена на посаду державного службовця. 04.07.2017 року здійснила купівлю нерухомості, а саме квартири вартістю 152000,00 гривень. Оскільки при проходженні конкурсу на державну службу ознайомлювалась із законом «Про запобігання корупції» вирішила уточнити норму про повідомлення «про суттєві зміни у майновому стані» у мережі інтернет. Там вона знайшла розяснення з цього приводу на офіційному сайті НАЗК, в якому зазначалося, що повідомляти слід про придбане майно, вартість якого перевищує 50 мінімальних заробітних плат на 01 січня по точного року, а це 3200,00 грн. Шляхом арифметичного підрахунку 50*3200=160000,00грн.. Вирішила, що оскільки сума її покупки не перевищує дану суму, то повідомляти про дану покупку не є обовязковим. Перевірити дану норму в інших джерелах мені завадив брак досвіду роботи з законодавством, а саме 8 днів роботи після декретної відпустки, а також складні життєві обставини: 1. Дитина 3-х років, яка хворіла коклюшем, який давав ускладнення кожні два тижні; 2. Проведення ремонтних робіт у придбаній квартирі. У листопаді 2017 року в ГУ ПФУ у Чернівецькій області проведено навчання по антикорупційному законодавству, де буда чітко озвучена сума 80000,00 грн. (50 прожиткових мінімумів). В той же вечір вона подала повідомлення про суттєві зміни в майновому стані шляхом заповнення відповідної форми на сайті НАЗК. Просила суд звернути увагу на дані обставини та визнати дане правопорушення ненавмисним (з необережності).

Заслухавши думку прокурора та пояснення порушника, дослідивши матеріали адміністративної справи, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, що підтверджується дослідженими в судовому засіданні доказами, наведеними прокурором і порушником.

Так, в судовому засіданні встановлено, що відповідно до наказу №224-о від 20.06.2017 року Головного управління Пенсійного фонду України в Чернівецькій області призначено ОСОБА_1 головним спеціалістом відділу бухгалтерського обліку фінансово-економічного управління Головного управління пенсійного фонду України в Чернівецькій області (а.с.38).

Згідно ст. 1 Закону, (у змісті поняття субєкти декларування), п.п. 1, 2, рішення Національного агентства з питань запобігання корупції №2 від 10.06.2016 р. «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» (зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 р. за № 958/29088), ОСОБА_1 відноситься до субєктів декларування повідомлень про суттєві зміни в майновому стані і отримала по місцю служби особистий ключ підпис.

Згідно витягу з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно про реєстрацію права власності №91151533, реєстраційний номер об'єкта нерухомого майна 101, 04.07.2017 року ОСОБА_1 оформила право власності на квартиру АДРЕСА_1, згідно договору купівлі-продажу (а.с.34). Вартість даного майна згідно договору купівлі-продажу від 04.07.2017 року 152 164,44 грн. (а.с.32-33), яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 01 січня відповідного року (відповідно до вимог діючої на даний час редакції ст.52 Закону).

Статтею 52 Закону передбачено, що у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня відповідного року (згідно із вимогами редакції ст.52 Закону, чинної упродовж 2016 року) та яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року (відповідно до вимог чинної на даний час редакції ст. 52 Закону), зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції.

ОСОБА_1, яка перебуває на посаді головного спеціаліста відділу бухгалтерського обліку фінансово-економічного управління Головного управління пенсійного фонду України в Чернівецькій області, повідомлення про суттєві зміни у майновому стані подала 08.11.2017 року, що підтверджується витягом з ЄДРД (а.с.23-25).

Однак, як вбачається з офіційних розяснень щодо внесення до Реєстру декларацій інформації про суттєві зміни в майновому стані: доходи і заробітна плата, НАЗК на їх офіційному сайті повідомляє, що у разі суттєвої зміни в майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, субєкт декларування у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна, зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Станом на 20 грудня 2017 року на офіційному сайті НАЗК, а саме за посиланням: «https://nazk.gov.ua/news/rozyasnennya-shchodo-vnesennya-do-reyestru-deklaraciy-informaciyi-pro-suttyevi-zminy-v» міститься вище зазначена інформація, яка суперечить викладеному в ст.52 ЗУ «Про запобігання корупції» і вводить в оману користувачів.

Згідно наказу №417-о від 06 листопада 2017 року Головного управління пенсійного фонду України в Чернівецькій області з метою підвищення рівня антикорупційного законодавства: «провести 07-10 листопада 2017 року семінар-навчання з даного приводу» (а.с.50).

Після проведеного семінару, ОСОБА_1 дізналась про те, що їй необхідно внести відомості про суттєві зміни в фінансовому стані оскільки, ціна придбаної нею квартири перевищує 50 прожиткових мінімумів (80 000грн.), а не 50 мінімальних заробітних плат (160 000грн.), оскільки ціна придбаної нею квартири 152 164,44грн. і 08 листопада 2017 року ОСОБА_1 внесла відомості про суттєві зміни у своєму фінансовому стані.

Таким чином, дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що дії ОСОБА_1 були необережними з наведених нижче обґрунтувань.

Згідно із статтею 68 Конституції України кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Відповідно до ст. 62 Конституції України вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У відповідності із статтею 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах та в порядку, встановленому законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно статті 9 Конституції України чинні міжнародні договори, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України. Згідно із ст. 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Відповідно до п.1 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Як зазначено у рішенні ЄСПЛ у справі «Салабіаку проти Франції» від 7 жовтня 1988 року (заява №10519/83, п.п. 29, 30), тягар доведення вини покладається на обвинувачення і будь-які сумніви повинні бути на користь обвинуваченого. З метою судового переслідування необхідно приєднати до справи достатньо доказів для засудження обвинуваченого.

Правова природа адміністративної відповідальності за своєю суттю є аналогічною кримінальній, оскільки також є публічною, пов'язана із застосуванням державного примусу, ініціюється органами, які наділені владними повноваження, а застосовувані санкції можуть бути доволі суттєвими для особи, включаючи позбавлення волі.

У пункті 21 рішення ЄСПЛ у справі «Надточій проти України» від 15 травня 2008 року (заява №7460/03) зазначено, що Уряд України визнав карний кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Крім того, Конституційний Суд України в рішенні від 22 грудня 2010 року №23-рп/2010 дійшов до висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні (п. 4.1).

Згідно з вимогами ст.283 КУпАП постанова суду має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо відсутні подія і склад адміністративного правопорушення.

При розгляді справ про адміністративні правопорушення, пов'язані з корупцією, суди зобов'язані забезпечувати своєчасний та якісний їх розгляд, точне й неухильне застосування чинного законодавства.

Вирішуючи справи цієї категорії, суди повинні керуватися Конституцією України, Конвенцією ООН проти корупції (Нью-Йорк, 31 жовтня 2003 року), Кримінальною конвенцією Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 27 січня 1999 року), додатковим протоколом до Кримінальної конвенції Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 15 травня 2003 року), Законом України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII «Про запобігання корупції» (далі - Закон), Кодексом України про адміністративні правопорушення, іншими нормативно-правовими актами України, а також практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

У цьому аспекті слід зауважити, що рішенням ЄСПЛ від 14 жовтня 2010 року у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обов'язків осіб, національні органи зобов'язані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Згідно з розясненнями Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справи від 22.05.2017 року №223-943/0/4-17 «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією» предметом правопорушення, передбаченого ст.172-6 КУпАП є декларація, подана шляхом заповнення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції: а) за минулий рік; б) за період, не охоплений раніше поданими деклараціям. Субєктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Частиною 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що правопорушення, повязане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, з яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до положень ст.9 КупАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Склад правопорушення за ч.2 ст.172-6 КУпАП є формальним, оскільки обовязковим елементом обєктивної сторони є умисна дія - умисне неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення повинен довести в діях особи умисел на неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Субєктивна сторона даного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Суд, звертає увагу, що у протоколі про адміністративне правопорушення не наведено обґрунтувань та доказів на підтвердження субєктивної сторони даного правопорушення. Тобто не встановлені і не доведені вина у формі умислу, мотив (корисливий, особиста зацікавленість, неправильно зрозумілі інтереси служби, тощо) та мета інкримінованого їй правопорушення.

Зокрема, повідомлення в порядку ст.45 Закону України «Про запобігання корупції» шляхом подачі електронної декларації до НАЗК і не повідомлення в порядку ст.52 цього Закону шляхом подачі окремої інформації до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування виключають наявність вини у формі умислу у вчиненні зазначених дій, а відтак і наявності субєктивної сторони даного правопорушення.

Таким чином, аналізуючи зібрані у справі докази у їх сукупності, суд приходить до висновку, що будь-які докази того, що ОСОБА_1 діяла умисно, усвідомлювала протиправний характер своїх дій, який посягає на встановлений правопорядок, в матеріалах справи про адміністративне правопорушення відсутні.

Згідно з ч.2 ст.6 Європейської Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, від 04.11.1950 року, кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку. Згідно пункту 1 частини 1 статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, суд приходить до переконання про відсутність у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а тому провадження у справі про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відносно ОСОБА_1. підлягає закриттю на підставі пункту 1 частини 1 статті 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ч. 6, 7 ст. 126 Конституції України, ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», ст.ст. 7, 9, 10, 11, ч. 2 ст.172-6, 247, 283-285, 287, 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрити, у звязку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Чернівецької області протягом 10-ти днів з дня її винесення.

СУДДЯ : С.О. Волошин