Дата документу 19.10.2017
Справа № 334/5734/17
Провадження № 3/334/1801/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 жовтня 2017 року м. Запоріжжя

Суддя Ленінського районного суду м.Запоріжжя Ісаков Дмитро Олександрович, розглянувши матеріали адміністративної справи, які надійшли з Державної служби фінансового моніторингу України про притягнення до адміністративної відповідальності: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянки України, ІПН НОМЕР_1, працюючої начальником відділу фінансового моніторингу ПАТ АКБ "ІндустріалБанк", мешкаючої за адресою: м.Запоріжжя, бул. ЦентральнийАДРЕСА_1, за вчинення правопорушення, передбаченого ст.166-9 ч.1 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі КУпАП), -

в с т а н о в и в :

Відповідно до наказу від 30.12.2016 № 924-к начальника відділу фінансового моніторингу ПАТ АКБ "Індустріалбанк" ОСОБА_1, яка є членом Правління, призначено з 03.01.2017 року відповідальним працівником за проведення фінансового моніторингу, на яку законодавством покладено обов`язок, зокрема щодо реєстрації фінансових операцій, що підлягають фінансовому моніторингу, та повідомлення про них Держфінмоніторингу.

Так, 03.07.2017 року ПАТ АКБ "Індустріалбанк" було здійснено фінансову операцію, яка підлягає обов`язковому фінансовому моніторингу.

Інформація про цю фінансову операцію була зареєстрована в реєстрі фінансових операцій ПАТ АКБ "Індустріалбанк" 06.07.2017 року за № 13309.

Відповідно до підпункту "а" пункту 6 частини другої статті 6 Закону України "Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення" суб`єкт первинного фінансового моніторингу зобов`язаний повідомляти спеціально уповноважений орган про фінансові операції, що підлягають обов`язковому фінансовому моніторингу протягом трьох робочих днів з дня їх реєстрації або спроби їх проведення.

Останнім днем для надання Держфінмоніторингу повідомлення про зазначену фінансову операцію слід вважати 11.07.2017 року.

Однак, всупереч вимогам Закону відповідальний працівник ПАТ АКБ "Індустріалбанк" ОСОБА_1, перебуваючи в приміщенні ПАТ АКБ "Індустріалбанк" за адресою: м.Запоріжжя, вул. Незалежної України, буд. 37-д, направила файлом повідомленням XA0GJI.707 інформацію про фінансову операцію, зареєстровану в реєстрі фінансових операцій 06.07.2017 року за № 13309, лише 12.07.2017 року, тобто із запізненням на один робочий день.

Інформація про вказану фінансову операцію була взята на облік Держфінмоніторингом про що 13.07.2017 року повідомлено ПАТ АКБ "Індустріалбанк" файлом - квитанцією XB0GJ7C.707.

Таким чином, ОСОБА_1 порушила вимоги підпункту "а" пункту 6 частини 2 статті 6 Закону, чим вчинила дії, передбачені ст. 166-9 ч.1 КУпАП.

04 вересня 2017 року справа відповідно до довідки про автоматизований розподіл справ між суддями надійшла у провадження судді Ленінського районного суду м.Запоріжжя Ісакова Д.О.

В судове засідання призначене на 26 вересня 2017 року ОСОБА_1 не з`явилась, причини своєї неявки суду не повідомила, судова повістка повернута до суду без вручення за закінченням терміну зберігання.

12.10.2017 року ОСОБА_1 надала суду письмові заперечення в яких зазначила, що протокол складений з порушенням вимог ст. 256 КУпАП. Крім того, відсутні пояснення свідків ОСОБА_2 та ОСОБА_3, не зазначено місце їх проживання.

В протоколі мається посилання на документ довідку Департаменту інформаційних технологій ДСФМУ від 14.08.2017 № 110/0500-0300, однак до матеріалів справи вказана довідка не долучена, що унеможливлює прийняття цього документу в якості належного та допустимого доказу в цій справі.

На сторінці 4 протоколу зазначено, що до протоколу додаються, зокрема, Довідка щодо обробки повідомлень про фінансові операції та відповідних файлів інформаційного обміну між Держфінмоніторингом та СПФМ - банками від 17.07.2017 на 1 арк. в 1 прим. та Довідка щодо протоколів роботи системи електронної пошти Національного банку України про відправлення/одержання файлів інформаційного обміну між Держфінмоніторингом та СПФМ - банками від 17.07.2017 на 1 арк. в 1 прим., однак в тексті протоколу відсутнє будь-яке посилання на вказані документи, тому вони взагалі не можуть слугувати доказами ніби-то винних дій ОСОБА_1 у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.166-9 КУпАП.

Та навіть якщо взяти до уваги, інформацію наведену в цих довідках, то з них, жодним чином не вбачається чиї винні дії призвели до скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.166-9 КУпАП.

Разом з тим, Державною службою фінансового моніторингу України при складанні протоколу не були взяті до уваги пояснення, що надавалися АКБ «ІНДУСТРІАЛБАНК», за підписом заступника Голови Правління АКБ «ІНДУСТРІАЛБАНК» ОСОБА_4 від 27.07.2017р. № 3757 та безпосередньо її пояснення від 26.07.2017р., як начальника відділу фінансового моніторингу, відповідального працівника АКБ «ІНДУСТРІАЛБАНК».

Вважає, що в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.166-9 КУпАП, виходячи з наступного.

27.06.2017 АКБ «ІНДУСТРІАЛБАНК» піддався кібератаці за допомогою так званого вірусу Petya.A. Зазначений вірус вразив компютери, що працюють на платформі Windows, в результаті чого функціонування системи автоматизації банку було повністю блоковано.

Рішенням Правління Національного банку України від 29.06.2017 № 403-рш для окремих банків України запроваджено надзвичайний режим роботи, визначений розділом ХІ Інструкції щодо організації роботи банківської системи в надзвичайному режимі, затвердженої постановою Правління Національного банку України від 22.07.2014 № 435 (у редакції постанови Правління Національного банку України від 24.06.2016 № 349), про яке банк повідомлено листом від 29.06.2017 № 57-0007/45451.

Про проблеми, що виникли у АКБ «ІНДУСТРІАЛБАНК» в звязку із зазначеною атакою, на адресу Державної служби фінансового моніторингу надсилався лист від 30.09.2017 № 379 «Про неможливість відправлення до спеціально уповноваженого органу файлів інформаційного обміну» (копія додається). Оскільки, 30.06.2017 в банку не функціонувала система електронного звязку, в тому числі електронна пошта Національного банку України, зазначений лист надсилався з її власного e-mail: .

Надзвичайний режим роботи скасовано до банку листом Національного банку України від 04.07.2017 № 57-0007/46394. Разом з тим, на момент скасування надзвичайного режиму функціонування системи автоматизації банку було відновлено не в повному обсязі. Зокрема, не були до кінця відновлені автоматичні налаштування програмного забезпечення, за допомогою якого здійснюється відбір операцій, а також контроль термінів прийняття рішень.

ОСОБА_5 результатом такого технічного збою в програмному забезпеченні Банку і стало несвоєчасне подання до Державної служби фінансового моніторингу України інформації про фінансову операцію, що підлягала обовязковому фінансовому моніторингу і про яку Банком було направлено повідомлення одразу після виявлення технічної помилки.

Вважає, що при прийнятті рішення про складання оскаржуваного протоколу Державною службою фінансового моніторингу було застосовано формальний підхід щодо притягнення її до адміністративної відповідальності, без урахування всіх обставин, що безпосередньо слугували виникненню передумов скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.166-9 КУпАП.

Матеріали справи не містять належних і достатніх доказів субєктивної сторони даного правопорушення, а саме того чи вчинено воно відповідно до вимог ст. 10 КУпАП умисно, коли особа яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків, чи відповідно до вимог ст. 11 КУпАП з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна і могла їх передбачити.

Тобто, в протоколі взагалі не встановлена її вина у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.166-9 КУпАП, не зазначено в якій формі вона виражена в розумінні вимог 10, 11 КУпАП.

Як уже зазначалося вище, причиною несвоєчасного подання нею до Державної служби фінансового моніторингу України інформації про фінансові операції, що підлягають обовязковому фінансовому моніторингу, стали не її особисті винні (умисні чи вчинені з необережності) дії чи бездіяльність, а технічний збій в програмному забезпеченні Банку (збій автоматичних налаштувань програмного забезпечення, за допомогою якого здійснюється відбір операцій, а також контроль термінів прийняття рішень), як наслідок протиправних дій третіх осіб (хакерська кібератака на програмне забезпечення АКБ «ІНДУСТРІАЛБАНК» за допомогою вірусу Petya.A. ), що і призвело до порушення вимог підпункту «а» пункту 6 частини другої статті 6 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення».

Просить врахувати, що АКБ «ІНДУСТРІАЛБАНК» подав заяву про вчинене правопорушення до Вознесенівського відділу поліції Дніпровського відділу поліції в Запорізькій області, яка була зареєстрована в Журналі Єдиного обліку заяв і повідомлень про вчинені правопорушення та інші події Вознесенівського відділу поліції Дніпровського відділу поліції в Запорізькій області 30.06.2017 за № 17919. Згідно листа Вознесенівського відділу поліції Дніпровського відділу поліції в Запорізькій області від 03.07.2017 № 3626/10/-/04-2017 на підставі поданої АКБ «ІНДУСТРІАЛБАНК» заяви було зареєстровано кримінальне провадження № 0002839 за ознаками кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 361-1 Кримінального кодексу України. На даний час слідство триває.

Обовязок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 КУпАП. В даному випадку, вважає, що уповноваженими особами Державної служби фінансового моніторингу України не надано достатніх доказів моєї вини у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.166-9 КУпАП.

Разом з тим, наголошує, що при складанні протоколу їй, як особі, яка притягається до адміністративної відповідальності не було роз'яснено зміст статті 63 Конституції України, а також її права і обов'язки, передбачені статтею 268 КУпАП, та протокол не містить відповідної відмітки про це, що не відповідає вимогам п. 6 розділу ІІ Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення Державною службою фінансового моніторингу України.

Таким чином, вважає, що зазначений протокол не відповідає вимогам чинного законодавства України, в матеріалах адміністративної справи відсутні належні та допустимі докази її винних дій, що свідчить про недоведеність її вини у скоєному адміністративному правопорушенні, передбаченому ч.1 ст.166-9 КУпАП, і як наслідок відсутність в її діях складу цього адміністративного правопорушення.

Згідно ст.7 КУпАП України ніхто не може бути підданий заходу впливу в звязку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку встановленому законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на підставі суворого додержання законності.

В судовому засіданні представник ОСОБА_6В. адвокат ОСОБА_5 підтримала заперечення надані ОСОБА_1 просила у відповідності до п. 1 ст. 247 КУпАП України, провадження в справі про адміністративне правопорушення закрити у звязку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Статтею 5 ч. 3 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» передбачено, що суб'єктами державного фінансового моніторингу є центральний орган виконавчої влади з формування та забезпечення реалізації державної політики у сфері запобігання і протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму.

Положення про державну службу фінансового моніторингу України, затверджене Указом Президента України № 466/2011 передбачає, що вказана служба входить в систему органів виконавчої влади і створюється для реалізації державної політики у сфері запобігання і протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму.

Дослідивши матеріали справи, суд дійшов до висновку про наявність в бездіяльності ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 166-9 КУпАП, а саме, несвоєчасне подання центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, інформації у випадках, передбачених законодавством.

Так, підпунктом «б» пункту 6 частини другої статті 6 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення» передбачено обовязок суб'єкта первинного фінансового моніторингу повідомляти спеціально уповноваженому органу про фінансові операції, що підлягають внутрішньому фінансовому моніторингу не пізніше наступного робочого дня з дня реєстрації таких фінансових операцій.

ОСОБА_1 є членом Правління, начальником відділу фінансового моніторингу ПАТ АКБ "Індустріалбанк" та відповідно до наказу від 30.12.2016 № 924-к її призначено з 03.01.2017 року відповідальним працівником за проведення фінансового моніторингу, на яку законодавством покладено обов`язок, зокрема щодо реєстрації фінансових операцій, що підлягають фінансовому моніторингу, та повідомлення про них Держфінмоніторингу.

З довідок оброки повідомлень про фінансові операції вбачається, що 03.07.2017 року ПАТ АКБ "Індустріалбанк" було здійснено фінансову операцію, яка підлягає обов`язковому фінансовому моніторингу.

Інформація про цю фінансову операцію була зареєстрована в реєстрі фінансових операцій ПАТ АКБ "Індустріалбанк" 06.07.2017 року за № 13309.

Останнім днем для надання Держфінмоніторингу повідомлення про зазначену фінансову операцію слід вважати 11.07.2017 року.

Однак, всупереч вимогам Закону відповідальний працівник ПАТ АКБ "Індустріалбанк" ОСОБА_1, перебуваючи в приміщенні ПАТ АКБ "Індустріалбанк" за адресою: м.Запоріжжя, вул. Незалежної України, буд. 37-д, направила файлом повідомленням XA0GJI.707 інформацію про фінансову операцію, зареєстровану в реєстрі фінансових операцій 06.07.2017 року за № 13309, лише 12.07.2017 року, тобто із запізненням на один робочий день.

Інформація про вказану фінансову операцію була взята на облік Держфінмоніторингом про що 13.07.2017 року повідомлено ПАТ АКБ "Індустріалбанк" файлом - квитанцією XB0GJ7C.707.

Вказані обставини підтверджуються довідкою з протоколів роботи системи електронної пошти Національного Банку України про відправлення/одержання файлів інформаційного обміну між Держфінмоніторингом та СПФМ- банком (а.с.20).

Крім того, відповідно до інформації Департаменту інформаційних технологій (а.с.21) Держфінмоніторинг отримав від ПАТ АКБ «Індустріалбанк» 111 фінансових операцій зареєстрованих в реєстрі банку 06.07.2017 року (а.с.22-24) та 83 фінансові операції зазначеного банку отримані Держфінмоніторингом 11.07.2017 року. (а.с.25-26).

Таким чином, суб`єктом 11.07.2017 року було направлено до Держфінмоніторингу 83 повідомлення про фінансові операції, що підлягають фінансовому моніторингу, які були взяті на облік Держфінмоніторингом, що свідчить про відсутність будь-яких технічних збоїв у роботі системи автоматизації банку.

Всі вищевказані докази підтверджують наявність в бездіяльності ОСОБА_1 складу правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 166-9 КУпАП.

Посилання адвоката ОСОБА_5 на те, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, так як у неї не було умислу, а правопорушення допущено внаслідок збою програмного забезпечення, суд не приймає до уваги так як правопорушення передбачене ч. 1 ст. 166-9 КУпАП передбачає необережну форму вини.

Разом з тим, дане правопорушення було вчинено 12 липня 2017 року.

Відповідно до ст.38 КУпАП, адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій цієї статті.

Відповідно до п. 7 ст. 247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у звязку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст. 38 цього Кодексу.

За таких обставин вбачається, що з моменту виявлення правопорушення минуло більш 3-х місяців і на момент розгляду справи скінчилися строки притягнення до адміністративної відповідальності, передбачені ст. 38 КУпАП, у звязку з чим провадження по справі підлягає закриттю в порядку п.7 ст. 247 КУпАП.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 38, 166-9 ч.1, 221, 247 п.7, 280, 283-284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

п о с т а н о в и в :

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 166-9 ч.1 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 166-9 ч.1 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити у звязку із закінченням строків притягнення винної особи до адміністративної відповідальності.

Постанова може бути оскаржена в апеляційний суд Запорізької області протягом десяти діб з дня винесення постанови через Ленінський районний суд м. Запоріжжя.

Суддя Д.О.Ісаков