Справа № 456/3725/17
Провадження № 3/456/1322/2017
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2017 року Суддя Стрийського міськрайонного суду Львівської області Бучківська В. Л. , при секретарі Березіній Л.В., з участю прокурора Стельмаха О.Р., розглянувши матеріали про вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, які надійшли від Управління захисту економіки у Львівській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянки України, українки, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, працює начальником юридичного відділу Фермерського господарства «Сяйво-Стрий», зареєстрована та проживає: ІНФОРМАЦІЯ_3,

за ч.2 ст. 172-6 КУпАП,

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1, обіймаючи посаду начальника служби у справах дітей Стрийського міськвиконкому, згідно Розпорядження міського голови Стрийської міської ради Львівської області № 89-к від 14.09.2015р. «Про призначення ОСОБА_1», відповідно до підпункту «В» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», будучи субєктом відповідальності за правопорушення, повязане з корупцією, в порушення вимог ч.2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», п.6 розділу 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 р. №3, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 р. №959/29089, несвоєчасно, повідомила про суттєві зміни у майновому стані, а саме: отримавши дохід у вигляді подарунку - квартири вартістю 380 000 грн. право власності, на яку зареєструвала 25.07.2017р., повідомлення про суттєві зміни у майновому стані особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, в Єдиному державному реєстрі декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування у десятиденний строк з дня отримання доходу, тобто з 00.00 год. 25.07.2017 р. по 00.00 год. 05.08.2017 р. не подала, а внесла відомості лише 08.09.2017р. о 12:05 год., чим вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст.172-6 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні вину у вчиненні правопорушення не визнала та вказала, що жодних умисних дій спрямованих на невчасне подання відомостей про суттєві зміни у майновому стані не вчинила, оскільки 08.09.2017 р. коли вона дізналася про необхідність декларування майна, яке отримала в дарунок, вона подала вказані відомості. У липні 2017 р. вона телефонувала на гарячу лінію НАЗК, де отримала розяснення про те, що оскільки вона не отримала грошового доходу, а відтак вона не повинна повідомляти про суттєві зміни в майновому стані. Крім того, покликаючись на рішення КСУ в справі №1-27/2010 від 06.10.2010 р. та розяснення, які містяться в Інформаційному листі ВССУ від 22.05.2017 р. «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, повязані з корупцією» просить суд врахувати відсутність в її діях прямого умислу на вчинення вказаного діяння. Окрім цього, вважає, що протокол про правопорушення, повязане з корупцією не відповідає вимогам, встановленим законом, оскільки в ньому невірно зазначено місце вчинення правопорушення та відсутній час виявлення правопорушення. Просить суд на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП закрити провадження по справі у звязку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Прокурор долучив до матеріалів справи висновок прокурора на підставі ст.250 КУпАП та вважає, що вина ОСОБА_1 повністю стверджується матеріалами справи про адміністративне правопорушення, просить визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні вищезазначеного правопорушення і призначити стягнення у вигляді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1, думку прокурора та дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суддя приходить до висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, виходячи з наступного.

Відповідно до ст. 68 Конституції України кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» із змінами, внесеними згідно із Законом № 1798-УІІІ від 21.12.2016 р. у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції.

Пунктом 5 ч. 1 ст.12 Закону, Національне агентство з метою виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань, що належать до його компетенції, обов'язкові для виконання нормативно-правові акти. Нормативно-правові акти Національного агентства підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів, що зазначено у ч. 5 ст. 12 Закону.

Так, п. 6 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № 3, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 р. за № 959/29089, суб'єкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до вимог ч. 2 ст. 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру, відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з п. 2 розділу II зазначеного Порядку повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування подається через електрону мережу Інтернет з використання програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті суб'єкта декларування після реєстрації в Реєстрі. Пунктом 4 передбачено, що інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суб'єкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Рішенням НАЗК від 10.06.2016 р. № 2 «Про початок роботи системи, подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» визначено, що система подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, на першому етапі розпочинає свою роботу з 01.09.2016 р. для службових осіб, які станом на 01.09.2016 р. займають згідно зі ст. 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище. Повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб'єкта декларування подаються службовими особами, які станом на 01.09.2016 р. чи пізніше цієї дати займають згідно за ст. 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище.

Відповідно до публічних відомостей, розміщених на офіційному сайті Національного агентства з питань запобігання корупції, ОСОБА_1 подала декларацію особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (щорічна за 2016 рік) 17.03.2017 р. о 07:51, тобто своєчасно, з дотримання вимог ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції», що підтверджує її ознайомлення із вимогами вказаного вище Закону.

Незважаючи на це, ОСОБА_1 порушено вимоги фінансового контролю, а саме, не повідомлено НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, оскільки остання отримала дохід у вигляді подарунку - квартиру вартістю 380 000 грн.

Згідно з ст.7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» від 21.12.2016 р. № 1801-VIII, установлено з 1 січня 2017 року прожитковий мінімум для працездатних осіб у розмірі 1600 гривень, тобто на час отримання доходу у вигляді подарунку - квартири вартістю 380 000 грн. ОСОБА_1, 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб складало - 80000 гривень.

Крім цього, рішенням НАЗК № 224 від 08.06.2017 р. «Про визначення періодів, протягом яких спостерігалися перебої у роботі інформаційно-телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» визначено такі періоди: 3/2/2017 - 9:00-12:00; 3/12/2017 - 2:00-7:00; 3/15/2017 -22:00-24:00; 3/16/2017 - 0:00-3:00, 7:00-8:00; 3/19/2017 - 8:00-11:00; 3/24/2017 - 6:00-8:00; 3/26/2017 - 12:00-24:00; 3/27/2017 - 0:00-8:00; 3/28/2017- 1:00-10:00. У всі інші дні Реєстр функціонував та працював у штатному режимі. Таким чином, ОСОБА_1, будучи суб'єктом, на якого поширюються вимоги ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», в порушення встановленого законом десятиденного строку, без поважних причин, не повідомила НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, з моменту отримання доходу у вигляді подарунку квартири, вартість якої становила вартістю 380 000 гривень, що перевищує 50 прожиткових мінімумів для працездатних осіб, тобто 80 000 гривень, встановлених на 1 січня відповідного року.

Суд вважає, що вина ОСОБА_1 у вчиненні даного адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією доведена: протоколом № 423 від 27.11.2017р. /а.с. 2/; копією наказу №89-К від 14.09.2015р. про «Про призначення ОСОБА_1» /а.с. 8/; поясненнями гр. ОСОБА_1 від 28.09.2017р. /а.с. 23/; копією декларації від 08.11.2017р. /а.с. 33-39/; копією інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо субєкта від 25.07.2017р. /а.с. 40-42/.

Суд не бере до уваги доводи ОСОБА_1 про те, що подарунок не слід вважати доходом в розумінні закону та звертає увагу на наступне.

Згідно розяснень щодо застосування окремих положень Закону України «Про запобігання корупції» стосовно заходів фінансового контролю, затверджених Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції 11 серпня 2016 р. № 3: відповідно до пункту 7 частини першої статті 46 Закону, у декларації зазначаються доходи субєкта декларування та членів його сімї, які були отримані або нараховані упродовж звітного періоду, при цьому доходи включають: - заробітну плату (грошове забезпечення), отриману як за основним місцем роботи, так і за сумісництвом; - гонорари та інші виплати згідно з цивільно-правовими правочинами; - дохід від підприємницької або незалежної професійної діяльності; - дохід від надання майна в оренду (користування); - дивіденди; - проценти, бонуси, нараховані у грошовій формі; - роялті; - страхові виплати; - виграші (призи) у лотерею чи в інші розіграші, у букмекерському парі, у парі тоталізатора; - призи (виграші) у грошовій формі, одержані за перемогу та/або участь в аматорських спортивних змаганнях; - благодійну допомогу; - пенсію; - спадщину; - доходи від відчуження цінних паперів чи корпоративних прав; - подарунки; - інші доходи.

А відтак, отримання в дарунок нерухомого майна ОСОБА_1 підпадає під дію ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» із змінами, внесеними згідно із Законом № 1798-УІІІ від 21.12.2016 р..

Що стосується доводів ОСОБА_1 про відсутність в її діях прямого умислу, то такі до уваги судом не беруться оскільки п.3 Інформаційного листа ВССУ від 22.05.2017 р. «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, повязані з корупцією» стосується іншого складу адміністративного правопорушення ч.1 ст.172-6 КУпАП, та носить рекомендаційний характер. Суд вважає, що при кваліфікації діяння, як адміністративного правопорушення повязаного з корупцією та передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП не вимагається встановлення та доведення таких кваліфікуючих ознак складу правопорушення як наявність ознак корисливого або іншого особистого інтересу та умислу на вчинення діяння.

Слід зазначити, що ОСОБА_1 в судовому засіданні погодилася, що повинна була письмово повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані. Суд не бере до уваги доводи про те, що ОСОБА_1 телефонувала на гарячу лінію НАЗК і уповноважений представник повідомив їй про те, що вона не повинна повідомляти про суттєві зміни у майновому стані, оскільки такі не доводяться жодними доказами, і окрім цього, не впливають на висновки суду про її винуватість.

Є такими, що спростовуються правовими приписами ст.256 КУпАП доводи ОСОБА_1 про відсутність в протоколі часу виявлення адміністративного правопорушення, оскільки за змістом вказаної норми закону, час виявлення правопорушення не є обовязковою вимогою до змісту протоколу, що і не заперечила сама ОСОБА_1 в судовому засіданні. Не спростовує висновків суду про вину ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, доводи останньої про вказане в протоколі місце вчинення правопорушення.

При вирішенні питання про строки накладення адміністративного стягнення, суд враховує рапорт ст. о/у Стрийського МРВ УСБУ у Львівській області ОСОБА_2 від 09.10.2017 р. (а.с.11-12) та повідомлення начальника Управління СБУ у Львівській області, адресоване начальнику Управління захисту економіки ГУ НП у Львівській області про вчинення кримінального правопорушення від 09.10.2017 р., яке отримано останнім 17.10.2017 р. (а.с.9-10), та вважає, що на момент винесення судового рішення не спливли строки притягнення особи до адміністративної відповідальності, передбачені ст.38 КУпАП.

При обранні стягнення, відповідно до ст.33 КУпАП враховується характер та ступінь суспільно небезпечності скоєного, обставини справи, ступінь вини правопорушника, дані про його особу.

Обставин, які б помякшували або обтяжували відповідальність ОСОБА_1, відповідно до ст.35 КУпАП при розгляді справи судом не встановлено.

Враховуючи наведене, суспільну небезпеку вчиненого правопорушення, особу правопорушника, приходжу до висновку про призначення їй стягнення у вигляді штрафу в межах санкції ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Відповідно до ст.40-1 КУпАП з ОСОБА_1 слід стягнути 320,00 грн. судового збору в дохід держави.

Керуючись ст.ст. 23, 33, 40-1, 172-6, 283, 284, 294 КУпАП,

п о с т а н о в и в :

ОСОБА_1визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП України, й накласти на неї стягнення у вигляді штрафу в розмірі 100 /ста/ неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 / одна тисяча сімсот/ грн.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в сумі 320 /триста двадцять/ грн.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Львівської області через Стрийський міськрайонний суд Львівської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Cуддя ОСОБА_3