АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 листопада 2017 року м. Чернівці

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду Чернівецької області ОСОБА_1, розглянувши матеріали справи за апеляційною скаргою ОСОБА_2 та адвоката ОСОБА_3 на постанову Кельменецького районного суду Чернівецької області від 12.10.2017 р. у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_2, -

В С Т А Н О В И В :

Постановою Кельменецького районного суду Чернівецької області від 12 жовтня 2017 року ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, проживаючої ІНФОРМАЦІЯ_2, визнано винуватою у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 85 ч.4 КУпАП і на неї накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 500 грн. з конфіскацією сітки довжиною біля 50м.

Стягнуто з ОСОБА_2 судовий збір в дохід держави в розмірі 320 грн.

Згідно постанови суду, 28 липня 2017 року, приблизно о 04 год. 10 хв. ОСОБА_2, здійснювала на Дністровському водосховищі в с. Мошанець Кельменецького району Чернівецької області вилов риби забороненим знаряддям лову, а саме: сіткою, довжиною 50 м з ячією 35х35 мм, чим порушила п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства.

В багажнику автомобіля, на якому ОСОБА_2 їхала з місця вчинення правопорушення, було виявлено рибу: 9 судаків, 34 плітки, 92 ляща.

На цю постанову суду ОСОБА_2 та її представник ОСОБА_3 подали апеляційну скаргу, в якій просили скасувати зазначену постанову та закрити провадження по справі

При цьому апелянти посилались на те, що працівниками рибного господарства було складено два протоколи про адмінправопорушення щодо ОСОБА_4 та ОСОБА_2 В першому протоколі було вказано, що ОСОБА_4 спільно з громадянкою ОСОБА_2 здійснювали вилов риби на алюмінієвому човні, а в іншому протоколі вказали, що ОСОБА_2 здійснювала вилов риби з човна сама. А тому, на думку апелянтів, є сумніви щодо фактичних даних та обставин, які стали підставою для притягнення провадження №33/794/646/17 головуючий у 1 інстанції Туржанський В.В.

вказаних осіб до адміністративної відповідальності. Також вказували, що свідками подій виступають інспектори управління рибного господарства, які, нібито, вночі бачили силуети людей, які ловили рибу сіткою і по них впізнали ОСОБА_2 Апелянти вважають, що протокол про адімінправопорушення та пояснення свідків, які є зацікавленими особами у даній справі, є неналежними доказами по справі. Крім того, вказані особи, в порушення вимог ст. 264 КУпАП, здійснювали огляд речей, хоча не мали на це право. А тому апелянти вважають, що постанова суду не відповідає фактичним обставинам справи та винесена з порушенням норм матеріального і процесуального права.

Факт незаконного вилову риби сіткою ОСОБА_2 апелянти не оспорювали

Заслухавши в апеляційній інстанції ОСОБА_2, її представника ОСОБА_3, які просили задовольнити подану апеляційну скаргу, посилаючись на обставини, що наведені в ній, та перевіривши матеріали провадження, вважаю, що в задоволенні вимог апелянтів необхідно відмовити.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами у справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами.

Так, з протоколу про адміністративне правопорушення № 000086 від 28.07.2017 р. вбачається, що 28.07.2017 р. о 04.10 год. на Дністровському водосховищі ОСОБА_2 здійснювала вилов риби з алюмінієвого човна забороненим знаряддям лову, а саме: сіткою-ставною. Своїми діями ОСОБА_2 завдала збитків рибному господарству України на суму 23120 гривень.

У особи, яка притягається до адмінвідповідальності, проводився огляд та виявлено свіжу рибу.

В графі пояснення особи, яка притягається до адмінвідповідальності, ОСОБА_2 вказала, ловила рибу, щоб прогодувати сімю, не знала, що порушує законодавство, вилов риби здійснювала сіткою. До інспекції рибоохорони претензій на той час не мала.

З розписки ОСОБА_2, написаної останньою власноручно 28.07.2017року, вбачається, що вона отримала на зберігання човен, з якого вона з чоловіком рибалила. (а.с.6)

В суді першої інстанції свідки ОСОБА_5 та ОСОБА_6 пояснили, що 28 липня 2017року здійснювали патрулювання біля с.Мошанець і бачили як особи на човнах за допомогою сіток ловили рибу. Одні з тих осіб втекли на автомобілі, а інший автомобіль ними було зупинено. В ньому були ОСОБА_4 і ОСОБА_2. В їхньому автомобілі було виявлено свіжу рибу та сітку. Останні тоді визнали, що човен та сітка належать їм.

Вказані в протоколі обставини підтверджуються актом вилучення незаконного добування (вилову) водних біоресурсів та опис-оцінкою знарядь лову, іншого риболовецького майна, плавучих транспортних засобів, який було складено в присутності свідків ОСОБА_5, ОСОБА_7, з оцінкою якого була ознайомлена ОСОБА_2, та про свою згоду з ним поставила свій підпис. (а.с. 2, 3)

А тому висновок суду про визнання ОСОБА_2 винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, є правильним, підтверджується даними протоколу про адміністративне правопорушення, який складений у відповідності до вимог закону та не заперечується самою ОСОБА_2 і іншими доказами по справі.

Що стосується посилань апелянтів про те, що працівники рибоохорони не мали права здійснювати огляд речей, а саме автомобіля ОСОБА_2, то вони є надуманими та суперечать точному змісту ст. 264 КУпАП.

Згідно ст. 264 КУпАП, огляд речей може провадитись уповноваженими на те посадовим особами органів рибоохорони, органів, що здійснюють державний нагляд за додержанням правил полювання, а у випадках, прямо передбачених законами України, також і інших органів. При вчиненні порушень законодавства про охорону і використання тваринного світу уповноважені на те посадові особи органів, які здійснюють державний нагляд за додержанням правил полювання, органів рибоохорони, а також працівники міліції, військовослужбовці та працівники Державної прикордонної служби України можуть провадити в установленому порядку огляд транспортних засобів.

Огляд речей, ручної кладі, багажу, знарядь полювання і лову риби, добутої продукції, транспортних засобів та інших предметів здійснюється, як правило, у присутності особи, у власності (володінні) якої вони є.

Про особистий огляд, огляд речей складається протокол або про це робиться відповідний запис у протоколі про адміністративне правопорушення або в протоколі про адміністративне затримання.

Вказані вимоги закону були дотримані працівниками рибоохорони, про що зроблено відповідний запис в протоколі про адміністративне правопорушення.

Що стосується протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_4, то вказаний протокол не є предметом розгляду цього провадження. Всі інші доводи, викладені апелянтами в апеляційній скарзі щодо необґрунтованості та незаконності прийнятого судом рішення щодо ОСОБА_2, а також заперечення ними очевидних фактів, є їх способом захисту, з метою уникнути відповідальності за вчинене правопорушення.

Прийняте судом рішення є законним та вмотивованим належними доказами.

А тому в задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_2 та її представника ОСОБА_3 необхідно відмовити.

На підставі наведеного та керуючись ст.294 КУпАП,-

П О С Т А Н О В И В :

В задоволенні апеляційної скарги ОСОБА_2 та її представника ОСОБА_3 відмовити, а постанову Кельменецького районного суду Чернівецької області від 12 жовтня 2017 року у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_2 за ст.85 ч.4 КУпАП залишити без змін.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя В.Ф.Кифлюк

Згідно з огригіналом: суддя