Дата документу Справа № 319/1168/17
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЗАПОРІЗЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 33/778/823/17 Головуючий в 1-й інстанції Ходько В.М.
Єдиний унікальний № 319/1168/17 Доповідач в 2-й інстанції ОСОБА_1 Категорія ст.173 КУпАП
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 грудня 2017 року місто Запоріжжя

Суддя Апеляційного суду Запорізької області Рассуждай В.Я., за участю особи, розглянув у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за апеляційною скаргою останньої на постанову судді Куйбишевського районного суду Запорізької області від 18 жовтня 2017 року, якою

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженка смт Куйбишеве Запорізької області, громадянка України, пенсіонерка, яка мешкає за адресою: вул. 30 років Перемоги, 68, смт Більмак Білмацького району Запорізької області,

визнана винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, та на неї накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 7 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 119 гривень, стягнуто судовий збір в розмірі 320 грн. в дохід держави, -

ВСТАНОВИВ:

Як вказано в постанові суду, відносно ОСОБА_2 складено протокол про те, що вона 30.08.2017 року близько 8 год. 30 хв., перебуваючи за адресою: Запорізька область, Білмацький район, смт Більмак, вул. 30 років Перемоги, 68, скоїла дрібне хуліганство, а саме висловлювала нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_3, що принижувало її людську гідність та порушувало громадський порядок, чим вчинила правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

В апеляційній скарзі особа, яка притягнута до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 просить скасувати постанову районного суду та закрити провадження за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

В обґрунтування своїх вимог вказує на відсутність обовязкових ознак правопорушення, таких як: порушення громадського порядку або спокою громадян, заперечує, що вона вживала нецензурну лайку. Вказує, що сварка мала обопільний характер та була припинена самостійно.

Зазначає, що пояснення ОСОБА_4 складені пізніше, оскільки протокол прийняття заяви про вчинення кримінального правопорушення містить дані про одного свідка ОСОБА_5, а судом не перевірені пояснення ОСОБА_2, що ОСОБА_4 не могла бути свідком подій.

Вважає, що судом порушені процесуальні норми: суд не надавав можливості ОСОБА_2 належним чином викласти пояснення, обмежував її пояснення у часі, не розяснив право особи, яка притягається до відповідальності, на виклик свідків.

Крім того, в апеляційній скарзі викладено клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження, яке мотивовано тим, що ОСОБА_2 після отримання копії постанови звернулася до відділу «Більмацьке бюро правової допомоги». Відповідно до Закону України «Про безоплатну правову допомогу» центр з надання безоплатної правової допомоги приймає рішення про надання такої допомоги протягом 10 днів з дати отримання звернення та документів, які підтверджують право на безоплатну вторинну правову допомогу.

Заявлене клопотання про поновлення строку на апеляційне оскарження постанови районного суду підлягає задоволенню, оскільки доводи ОСОБА_2 щодо поважності причин пропуску цього строку підтверджуються матеріалами справи.

До судового засідання апеляційного суду ОСОБА_2 та її захисник адвокат ОСОБА_6 не зявились, адвокат ОСОБА_6 звернулась із письмовою заявою, в якій просить розглянути справу без її та ОСОБА_2 участі.

Розглянувши матеріали справи, перевіривши доводи апеляційної скарги, суддя апеляційного суду приходить до наступних висновків.

Відповідно до ч.1 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в звязку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно ч. 1 ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобовязаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Тобто суд у постанові повинен вказати ті діяння особи, що притягається до адміністративної відповідальності, за які особа притягається до адміністративної відповідальності, та які знайшли своє підтвердження безпосередньо в ході судового розгляду, та встановлені саме судом і підтверджуються дослідженими в судовому засіданні доказами.

Проте суд не виконав вимоги ст. 280 КУпАП, лише зазначив, що відносно ОСОБА_2 складено протокол про адміністративне правопорушення та виклавши його зміст, обмежився вказівкою, що суд вважає доведеним те, що ОСОБА_2 вчинила дрібне хуліганство, шляхом висловлювання нецензурною лайкою в громадських місцях, що порушило громадських порядок і спокій громадян, чим скоїла правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Крім того, досліджені матеріали адміністративної справи вказують не те, що твердження ОСОБА_2 щодо відсутності в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, заслуговують на увагу.

За змістом ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством визнаються умисні дії, що полягають в нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Адміністративна відповідальність, згідно диспозиції зазначеної статті, настає коли нецензурною лайкою в громадських місцях, образливим чіплянням до громадян та іншими подібними діями особа порушує громадський порядок та спокій громадян.

Як вбачається із протоколу прийняття заяви про вчинене правопорушення, пояснень потерпілої, свідків та особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, між ОСОБА_2 та родиною ОСОБА_3 скалилися тривалі неприязні стосунки, які виникли на ґрунті користування водогоном та водопровідним колодязем, який сусіди ОСОБА_2 та ОСОБА_5 (мати ОСОБА_3А.) побудували за власний кошт (а.с. 5-9). З цих ж матеріалів вбачається, що сварка мала обопільний характер.

Поза увагою суду першої інстанції залишився той факт, що у протоколі про адміністративне правопорушення органом поліції не наведено, в чому виразилося порушення громадського порядку, що є обовязковою складовою адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП. Відсутність даних відомостей ставить під сумнів обставини, що викладені у протоколі та в подальшому встановлені судом.

Крім того, матеріали справи містять істотні суперечності, на які не звернув уваги суд першої інстанції.

Так, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_2 висловлювалася брутальною лайкою на адресу ОСОБА_3 В той же час, відповідно до протоколу прийняття заяви про вчинене правопорушення ОСОБА_2 ображала нецензурною лайкою мати заявниці ОСОБА_5

Суд апеляційної інстанції встановив наявність словесної перепалки, яка носила обопільний характер, нетривалість даної перепалки, яка сталася на ґрунті тривалих неприязних відносин між сусідами, та мала місце коло подвіря та за встановленими обставинами не потягнуло порушення громадського порядку, що виключає в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, оскільки словесна перепалка, в якій були задіяні обидві сторони, що мала місце, не порушила спокійну обстановку суспільного життя або нормальні умови для праці і відпочинку людей, унеможливлює в свою чергу таку кваліфікуючу ознаку дрібного хуліганства як прояв неповаги до суспільства, або порушення громадського порядку, що в свою чергу не підірвала моральні принципи суспільства в цілому та жодним чином негативно не вплинула на підсвідомість інших людей, тому не охоплюються складом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Таким чином, дослідивши відповідно до вимог ст. 280 КУпАП матеріали справи про адміністративне правопорушення вважаю, що суд першої інстанції прийшов до помилкового висновку про наявність у діях ОСОБА_2 ознак дрібного хуліганства.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю, за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, постанова Куйбишевського районного суду Запорізької області від 18 жовтня 2017 року підлягає скасуванню, а провадження по справі - закриттю.

На підставі зазначеного, керуючись ст. 294 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Поновити ОСОБА_2 строк на апеляційне оскарження постанови судді Куйбишевського районного суду Запорізької області від 18 жовтня 2017 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Постанову судді Куйбишевського районного суду Запорізької області від 18 жовтня 2017 року відносно ОСОБА_2 скасувати.

Провадження по справі відносно ОСОБА_2 за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя апеляційного суду

Запорізької області ОСОБА_1