Справа № 359/9946/16-п Головуючий у І інстанції Туманова К. Л.
Провадження № 33/780/239/17 Доповідач у 2 інстанції Данілов
Категорія 429 21.03.2017
ПОСТАНОВА

Іменем України

21 березня 2017 року м. Київ

Суддя Апеляційного суду Київської області Данілов О.М., за участю:

представника митниці: Захарова А.О.,

особи, яка притягується до відповідальності ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 січня 2017 року, якою:

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянку України, місце роботи: засновник туристичної компанії ТОВ «АРТТРЕВЕЛ», проживає за адресою: АДРЕСА_1;

визнано винною у скоєнні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 грн., з конфіскацією вилученої валюти у розмірі 24 800 доларів США та 5142 євро,-

В С Т А Н О В И В:

15 листопада 2016 року о 12 год. 03 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль», громадянку України ОСОБА_2, яка відлітала з України до Туреччини, м. Станбул, літаком авіакомпанії «Турецькі авіалінії», рейсом № ТК 0456, обрала за формою проходження митного контролю проходження (проїзд) через «зелений коридор». Після перетину нею «білої лінії» було виявлено 35 500 доларів США, 5200 євро та 400 гривень. За протоколом вилучено 24 800 доларів США та 5150 євро, решту грошових коштів у сумі 10 700 доларів США, 50 євро та 400 гривень пропущено пасажирові.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянкою України ОСОБА_2, яка формою проходження митного контролю обрала проходження через «зелений коридор», готівки в обсязі, що підлягає обов'язковому письмовому декларуванню відповідно до Постанови Правління НБУ від 27.05.2008 №148, мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

Постановою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 січня 2017 року, громадянку України ОСОБА_2, визнано винною у скоєнні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 грн., з конфіскацією вилученої валюти у розмірі 24 800 доларів США та 5142 євро.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить змінити постанову Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 січня 2017 року в частині накладення на неї стягнення у виді конфіскації валюти, вилучену згідно протоколу про порушення митних правил № 0717/125120104/16 від 15 листопада 2016 року валюту у сумі 24 800 доларів США та 5 150 євро повернути ОСОБА_2.

Вислухавши пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи та перевіривши доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.

Оцінюючи на правовій підставі докази, суд першої інстанції виходив із того, що громадянка України ОСОБА_2 своїми діями, які полягали у проходженні митного контролю «зеленим коридором», де передбачено наявність у громадян готівки в сумі, що не перевищує 10 000 євро, або еквівалент цієї суми в іншій валюті, порушила встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, оскільки на момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації не надала, до моменту перетину нею «білої лінії» з приводу декларування до інспекторів митниці не зверталась.

Суд першої інстанції не в повній мірі врахував всі обставини справи, характер скоєного, особу правопорушника, відсутність пом'якшуючих обставини, прийшов до хибного висновку про те, що на правопорушника може бути накладено стягнення у вигляді адміністративного штрафу у розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян з конфіскацією вилученої валюти, яка являється безпосереднім предметом правопорушення, товаром, переміщення якого через митний кордон України обмежено.

Однак з такими висновками суду першої інстанції Апеляційний суд повністю погодитись не може, оцінюючи докази в їх сукупності.

На підставі ст. 33 КУпАП, при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особу правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

Під час розгляду апеляційної скарги знайшли своє підтвердження наступні обставини.

09 вересня 2016 р. ОСОБА_2 зареєструвала шлюб з громадянином Німеччини ОСОБА_1 про що свідчить копія свідоцтва про шлюб серія НОМЕР_1 від (а.с. 38). Молода сім`я проживає разом, ведуть спільний побут та сімейне господарство, однак перебувають у важкому психологічному стані у зв`язку з проблемами зі здоров`ям дружини.

15 листопада 2016 р. громадянка України ОСОБА_2 відлітала з України до Туреччини, м. Стамбул, для проходження тривалого лікування, оскільки має проблеми зі здоров'ям, а саме не може самостійно завагітніти. Тому вона вирішила провести операцію шляхом штучного запліднення, що підтверджується довідкою від 06.09.2016 року про проходження госпіталізації ОСОБА_2 в лікарняному комплексі «Medipol Mega», загальною вартістю 35 000 доларів США (а.с. 40). Грошові кошти, які переміщувала правопорушниця та являються предметом порушення митних правил призначалися для проходження лікування, проживання та особистих потреб ОСОБА_4 на період перебування за кордоном. Враховуючи, що дана операцію коштує дуже дорого, а своїх коштів ОСОБА_2 не має, у зв'язку з чим вона перебуває на повному утриманні свого чоловіка.

Щодо встановлення законності природи походження вищевказаних валютних коштів встановлено наступне. ОСОБА_2 разом зі своєю сестрою ОСОБА_2 являють засновниками товариства з обмеженою відповідальністю «Арттревел». Дане підприємство функціонує, однак активна діяльність не проводиться, а тому доходу майже не має.Враховуючи, що її фірма не приносить майже ніякого доходу,її чоловік, з метою підтримання ведення бізнесу на підприємстві, вирішив надати в позику ТОВ "АРТТРЕВЕЛ" кошти у сумі 1 050 000 гривень. Це підтверджується договором поворотної фінансової допомоги № 1 від 12.09.2016 р. (а.с. 56-58). Дані кошти мають легальне походження, оскільки вони належали особисто ОСОБА_1, і є його заробітною платою. Він працює в Німецькому акційному товаристві "Люфтганза" на посаді 1 офіцера в кабіні пілота на підставі трудового договору, та його місячна заробітна плата без відрахувань податків складає 7 868, 43 євро., що підтверджується матеріалами справи (а.с.41).

Виходячи з вищевикладеного апеляційний суд приходить до висновку, що грошові кошти, які мала при собі під час проходження митного контролю ОСОБА_2 є спільними коштами сім`ї ОСОБА_2 та ОСОБА_1.

15.11.2016 р. ОСОБА_2 відлітала з України лише з єдиною метою, а саме для лікування та проведення штучного запліднення в Туреччині. Враховуючи її стан здоров'я, деякі проблеми зі психологічним станом, у зв'язку з чим зверталася на лікування до психотерапевта, що підтверджується консультативним висновком спеціаліста - психотерапевта від 11 листопада 2016 року, згідно якого ОСОБА_2 встановлено діагноз «Тревожно-фобическое расстройство» (а.с. 72), для неї стало характерним неуважність, забудькуватість. Під час відльоту з України ОСОБА_2 перебувала в стресовому стані, дуже хвилювалася, через те, що летіла на лікування. Тому враховуючи її такий знервований стан, вона взагалі забула, яку суму валюти має при собі, у зв'язку з чим, навіть не звернула увагу на те, що проходить митний контроль по "зеленому коридору". Таким чином, дане порушення митних правил ОСОБА_2 вчинила випадково, з необережності, у зв'язку з тим, що вона перебувала в стресовому стані, та забула яку суму готівки мала при собі. Будь-якого наміру порушувати митні правила України ОСОБА_2 не мала, та на запитання митників повідомила, яку суму валюти мала при собі та видала всю наявну в неї валюту.

Апеляційний суд приходить до висновку, що переміщувані ОСОБА_2 грошові кошти, мають законне походження та стверджується матеріалами справи.

Єдине протиправне діяння, яке було вчинено ОСОБА_2, полягає в ненаданні митному органу відповідної декларації. Шкода, яку ОСОБА_2 могла потенційно завдати державі, була незначною: вона не ухилялася від сплати мита та інших зборів, і не завдавала державі іншої шкоди, якби вона вивезла кошти не задекларувавши їх, органи влади лише не отримали б інформації про те, що ці кошти опинилися за межами території держави.

Жодних підстав вважати, що шляхом застосування конфіскації буде попереджена інша незаконна діяльність - легалізація злочинних доходів, торгівля наркотиками, фінансування тероризму, ухилення від сплати податків, тощо судом не встановлено.

Окрім того ОСОБА_2 до адміністративної та кримінальної відповідальності раніше не притягувалась, пояснила, що наміру приховати гроші або уникнути декларування в неї не було, все сталось випадково через незібраність та неуважність, свою вину визнає в повному обсязі та щиро розкаюється.

Для вирішення питання про конфіскацію певного предмета правопорушення мають значення, зокрема: характеристика безпосереднього предмету правопорушення (чи загалом можливе його законне переміщення через митний кордон України, у тому числі чи підлягають сплаті митні платежі, інші податки, у зв`язку з переміщенням предмета правопорушення через митний кордон; джерело походження безпосереднього предмета правопорушення; причини, які призвели до порушення порядку проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю; мета переміщення порушником предмета через митний кордон України; наявність завданої державі шкоди; вартість безпосереднього предмета правопорушення; майновий стан порушника.

Висновок про звільнення порушника від додаткового адміністративного стягнення у вигляді конфіскації безпосереднього предмета правопорушення можливий за сукупності умов, а саме: правопорушник здійснив правопорушення з необережності, без приховування предмета, порушив правила проходження (проїзду) через «зелений коридор»; порушник перемістив предмет (грошві кошти) для власного використання (оплати проживання, харчування, лікування), і цей предмет має безсумнівно підтверджене законне походження та загалом може бути законно переміщений через митний кордон України за умови письмового декларування; предмет правопорушення не підлягає обкладенню митними платежами чи іншими податками та зборами; порушення митних правил полягає лише в тому, що предмет не було письмово задекларовано порушником, і жодних інших негативних наслідків порушення не настало - державі не завдано майнової шкоди, збитків у вигляді не сплати митних платежів.

Виходячи з вищевикладеного, враховуючи особу винного, природу походження та мету використання грошових коштів, враховуючи практику Європейського суду з прав людини, суд приходить до висновку, що вартість предмета правопорушення у співвідношенні із майновим станом ОСОБА_2 є значною та істотно вплине на її майновий стан, тому застосування конфіскації, предметів порушення митних правил, в даному випадку є порушення положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, тобто є не пропорційним, оскільки покладає на ОСОБА_2, «індивідуальний надмірний тягар».

Оцінивши докази в їх сукупності Апеляційний суд вважає, що накладення стягнення у вигляді штрафу є достатнім для виправлення та належної поведінки ОСОБА_2 в подальшому, а також співрозмірним скоєному нею правопорушенню, підстав для застосування додаткового стягнення - конфіскації вилученої валюти у суду немає, а тому постанову суду першої інстанції необхідно змінити в частині конфіскації валютних коштів, в решті постанову залишити без змін.

На підставі наведеного та керуючись ст. 294 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Постанову Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20 січня 2017 року щодо ОСОБА_2 змінити в частині конфіскації валютних коштів.

Грошові кошти в розмірі 24 800 доларів США та 5142 євро вилучені відповідно до протоколу про порушення митних правил № 0717/125120104/16 від 15 листопада 2016 року повернути ОСОБА_2.

В решті постанову залишити без змін.

Постанова є остаточною і оскарженню не підлягає.

СУДДЯ