Справа № 405/7085/17
ПОСТАНОВА

21 грудня 2017 року суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Бутельська Г.В., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли з Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, РНОКППФО НОМЕР_1, проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, не працюючого

за ч 2 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИЛА:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення АА № 520145 від 08.11.2017 року ОСОБА_1 08.11.2017 року о 18:00 годині за спільним місцем мешкання, а саме за адресою: вул. Олімпійська, 41, м. Кропивницький, ображав нецензурною лайкою та словесно погрожував насильством своїй дочці ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_3, чим своїми діями вчинив психологічне насильство в сімї, повторно протягом поточного року (постанова суду від 25.04.2017), чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 173-2 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 зявився, йому розяснено права особи, що притягується до адміністративної відповідальності, та суду пояснив, що 08.11.2017 року між ним та зятем виникла чергова сварка на побутовому рівні, він не стримався та висловлювався нецензурною лайкою, а, оскільки він був випившим, то зять викликав поліцію та на нього склали протокол. Також додав, що він з дружиною проживають в одному будинку з сімєю дочки, при цьому сімейні бюджети у них окремі, як і витрати, проживають кожний у своїй кімнаті, у кожного своє життя. Відносини з зятем неприязні, останній провокує його на конфлікти та відповідно викликає поліцію.

Вислухавши пояснення особи, що притягується до адміністративної відповідальності, перевіривши матеріали справи, суд вважає, що матеріали справи про адміністративне правопорушення підлягають поверненню до Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення, крім іншого, зазначаються відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане адміністративне правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Так, з протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що психологічне насильство було вчинено у відношенні потерпілої ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_4. Тоді, як в матеріалах справи заява до поліції та пояснення щодо обставин події написані від ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_4, відповідно до яких у відношенні неї були спрямовані дії ОСОБА_1, і жодних відомостей про ОСОБА_2 матеріали справи не містять (а.п. 3, 5). Вказане свідчить, що посадовою особою Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області не належним чином перевірено та встановлено особу потерпілого в справі.

Особа, яка складає протокол про адміністративне правопорушення повинна ретельно зясувати характер правопорушення та правильно кваліфікувати дії винної особи. У протоколі мають бути зазначені обставини, які свідчать про наявність адміністративного проступку та його характер, а також, обставини, що характеризують особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, оскільки протокол є підставою для провадження у справі про адміністративне правопорушення. Від того, чи правильно він складений, залежить своєчасність, правильність розгляду за суттю справи про адміністративне правопорушення та обґрунтованість застосування стягнення.

Диспозиція ч.1 ст. 173-2 КУпАП передбачає відповідальність за вчинення насильства в сім'ї, тобто умисне вчинення будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров'ю потерпілого, а так само невиконання захисного припису особою, стосовно якої він винесений, непроходження корекційної програми особою, яка вчинила насильство в сім'ї.

Положеннями ст. 1 Закону України «Про попередження насильства в сім'ї» визначено, що: насильство в сім'ї - будь-які умисні дії фізичного, сексуального, психологічного чи економічного спрямування одного члена сім'ї по відношенню до іншого члена сім'ї, якщо ці дії порушують конституційні права і свободи члена сім'ї як людини та громадянина і наносять йому моральну шкоду, шкоду його фізичному чи психічному здоров'ю; психологічне насильство в сім'ї - насильство, пов'язане з дією одного члена сім'ї на психіку іншого члена сім'ї шляхом словесних образ або погроз, переслідування, залякування, якими навмисно спричиняється емоційна невпевненість, нездатність захистити себе та може завдаватися або завдається шкода психічному здоров'ю;

Насильство в сімї є порушенням прав людини. У законодавчо закріпленому понятті «насильство в сімї» є конкретна вказівка на це: «якщо ці дії порушують конституційні права і свободи члена сімї як людини та громадянина». Відповідно, не буде насильством у сімї вчинення дій, які за своїм характером мають ознаки цього виду насильства, але не порушують права та свободи особи. А тому, для правильної кваліфікації дій особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, факт порушення вказаних прав повинен відображатися у протоколі про адміністративне правопорушення.

Слід також звернути увагу на наявну в цьому визначенні категорію «член сімї». Якщо такі дії будуть вчиненні стосовно іншої особи, то це діяння повинно бути кваліфіковане за іншою статтею КУпАП. Відповідно до ст.3 Сімейного кодексу України, сім'ю складають особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом, мають взаємні права та обов'язки. Матеріали справи не містять жодних відомостей та доказів, окрім проживання в одному будинку, про те, що ОСОБА_1 та потерпіла повязані спільним побутом, мають взаємні права та обовязки, тобто є однією сімєю, що є важливим для правильної кваліфікації дій ОСОБА_1

Крім того, як протокол про адміністративне правопорушення, так і матеріали справи не містять необхідних для правильного вирішення справи даних про те, чи порушили дії ОСОБА_1 відносно потерпілої її конституційні права і свободи члена сім'ї як людини та громадянина та чи нанесли їй моральну шкоду, шкоду її фізичному чи психічному здоров'ю.

Згідно зі ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Оскільки наведені порушення закону є істотними і не можуть бути усунені в судовому засіданні, то матеріали справи, як неналежно оформлені, підлягають направленню до органу, який порушив адміністративне переслідування.

На підставі викладеного, керуючись ст. 278 КУпАП, -

ПОСТАНОВИЛА:

Матеріали справи про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 2 ст. 173-2 КУпАП повернути до Кропивницького ВП ГУНП в Кіровоградській області для доопрацювання.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Г.В. Бутельська