Справа № 626/1296/17
Провадження № 3/626/793/2017
ПОСТАНОВА

Іменем України

06.11.2017 року м. Красноград

Суддя Красноградського районного суду Харківської області Константинов Д.С., при секретарі Краєвій А.Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні, за участю прокурора Германа Г.Ю., справу про адміністративне правопорушення відносно:

ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1, який народився в м. Харків, громадянина України, ІНФОРМАЦІЯ_2, начальника Красноградського ВП ГУНП в Харківській області, який проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3,

за ч.2 ст. 172-6 КУпАП, -

в с т а н о в и в :

15.08.2017 року заступник начальника відділу Харківського управління Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України майор поліції ОСОБА_2 відносно ОСОБА_1 склав протокол про адміністративне правопорушення №5 за ч.2 ст. 172-6 КУпАП. Згідно вказаного протоколу ОСОБА_1, перебуваючи на посаді начальника Красноградського відділу поліції ГУНП в Харківській області і будучи, згідно з підпунктом «з» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 року №1700-VII, субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, на підставі договору купівлі-продажу від 15.06.2017 року №3436, засвідченого приватним нотаріусом Харківського нотаріального округу ОСОБА_3, продав квартиру №83 за адресою: м. Харків, провулок Баварський б.9. На час підписання вказаного договору ОСОБА_1 отримав грошові кошти в сумі 177909 грн., як розрахунок за продану квартиру, що перевищує поріг у 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня 2017 року, та в порушення частини 2 статті 52 Закону №1700-VII не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни в майновому стані, чим вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Захисник ОСОБА_1 адвокат ОСОБА_4 в наданих запереченнях просив про закриття провадження у справі у звязку з відсутністю в діях ОСОБА_1 події та складу адміністративного правопорушення. Підставою для закриття провадження у справі він зазначив те, що протокол про адміністративне правопорушення складений з порушенням норм чинного законодавства і не доведено вчинення вказаного правопорушення. Під час укладання договору купівлі-продажу 15.06.2017 року грошові кошти в сумі 177009,0 грн. ОСОБА_5 ОСОБА_1 не передавав, а гроші були отримані ним 02.07.2017 року після погашення боргу за комунальні послуги, про що існувала домовленість між сторонами як одна із суттєвих умов договору купівлі-продажу. З моменту одержання доходу 02.07.2017 року ОСОБА_1 у встановлений законом десятиденний термін були внесені до електронної декларації відповідні відомості про зміну його майнового стану. Крім того працівники Департаменту внутрішньої безпеки Національної поліції України мають право реагувати на випадки порушення норм антикорупційного законодавства лише після офіційного підтвердження такого порушення спеціалістами НАЗК, проте в матеріалах справи відсутні дані щодо проведення НАЗК відповідної перевірки стосовного ОСОБА_1 Також при складанні протоколу про адміністративне правопорушення було грубо порушено право на захист ОСОБА_1, так як він був складений без участі його захисника.

Прокурор Герман Г.Ю. в судовому засіданні підтримав позицію, викладену в протоколі про адміністративне правопорушення, вважає, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП, який після продажу квартири у встановлений законом строк не повідомив про суттєві зміни в його майновому стані.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнав і просив суд закрити справу про адміністративне правопорушення в зв'язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення з підстав, наданих в письмових запереченнях.

Суд, вислухавши прокурора, ОСОБА_1, дослідивши матеріали справи, дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 перебуває на посаді начальника Красноградського відділу поліції ГУНП в Харківській області, тому згідно з п.п. «з» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» є субєктом відповідальності за вчинення правопорушення, повязаного з корупцією.

Відповідно до ч. 2 ст. 52 ЗУ «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни в майновому стані субєкта декларування, а саме отримання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на перше січня відповідного року, зазначений субєкт у 10-денний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це НАЗК. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті НАЗК.

Відповідно до п. 6 Розділу ІІ Порядку інформування НАЗК, субєкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані винятково у електронній формі.

ОСОБА_6 15.06.2017 року на підставі договору купівлі-продажу від 15.06.2017 року №3436, засвідченого приватним нотаріусом Харківського нотаріального округу ОСОБА_3, продав ОСОБА_5 належну йому на праві власності квартиру №83 за адресою: м. Харків, провулок Баварський б.9 за 177909,0 грн. (а.с.28), і будучи субєктом відповідальності, на якого поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції», не повідомив у встановлений законом 10-денний строк НАЗК про суттєві зміни в майновому стані, що містить ознаки правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Разом з цим, як встановлено із матеріалів справи про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 02.07.2017 року в електронному виді надіслав повідомлення про суттєві зміни в його майновому стані, де зазначив свій дохід від продажу квартири в сумі 177909,0 грн. (а.с.21-22).

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов'язаний повно, всебічно та об'єктивно з'ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку, та усунувши усі можливі сумніви, і в залежності від встановленого прийняти мотивоване законне рішення.

Приймаючи рішення у справі, суд має керуватися презумпцією невинуватості, закріпленою у ст. 62 Конституції України, відповідно до якої тягар доказування вини покладено на орган, який склав відповідний матеріал. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Щоб вважати, що відповідні дії мали ознаки відповідного адміністративного правопорушення, необхідно виходити, крім того, із вимог ст. 9 КУпАП.

Згідно з вказаною нормою, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з рішенням Конституційного Суду України від 06.10.2010 року (справа №1-27/2010 про корупційні правопорушення та введення в дію антикорупційних законів) суд звернув увагу, що у ратифікованих Україною конвенціях, які є частиною національного законодавства, корупційна діяльність безпосередньо пов'язується з корисливими діями (бездіяльністю) посадової особи при виконанні покладених на неї службових обов'язків.

Таким чином, при розгляді даної категорії справ обов'язково має встановлюватись умисний характер вчиненого. З об'єктивної сторони дане правопорушення характеризується умисною формою вини, а саме прямим умислом, а також наявністю відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи чи інтересу третіх осіб, яким суб'єкт правопорушення мав керуватись при його вчиненні.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України, відповідно до статті 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обов'язковість якого надана Верховною Радою України. Ст. 17 Закону України № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права.

Відповідно до принципу «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п.43 рішення Європейського суду з прав людини ЄСПЛ у справі «Кобець проти України» від 14.02.2008 р., доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного правопорушення, крім іншого, необхідно враховувати наявність субєктивної сторони даного правопорушення.

Субєктивна сторона правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, визначається лише умисною формою вини, тобто коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

З врахуванням положень ст.1 Закону №1700-VII, сутність порушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобовязана задекларувати свої доходи, своєчасно подати декларацію та повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети. А тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести наявність в діях особи умислу на несвоєчасне подання такого повідомлення.

Згідно ч.1 ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Розпискою ОСОБА_1 про отримання грошових коштів від директора ТОВ «Слобожанська нерухомість» ОСОБА_7 підтверджується, що грошові кошти за продаж квартири перебували на зберіганні у ОСОБА_7 і були фактично отримані ОСОБА_1 02.07.2017 року, а не під час укладання договору купівлі-продажу 15.06.2017 року.

Повідомлення про отримання доходів від продажу квартири 02.07.2017 року були внесені ОСОБА_1 в Єдиний державний реєстр електронних декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави, тобто в день отримання грошових коштів.

Аналізуючи зібрані у справі докази у їх сукупності, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 умислу на порушення вимог фінансового контролю. Крім цього, відсутні відомості про наявність в діях особи корупційного інтересу на вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Таким чином суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутня субєктивна сторона, а відповідно і склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.245,247,251,252,268,283,284,294 КУпАП, ЗУ «Про запобігання корупції»,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі у відношенні ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв'язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Харківської області шляхом подачі через Красноградський районний суд Харківської області апеляційної скарги протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя