Справа № 574/1486/16-п
Провадження № 3/574/3/2017
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 березня 2017 року м. Буринь

Суддя Буринського районного суду Сумської області Куцан В.М., з участю секретаря Кошелєвої Н.В., прокурора Чуєва А.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Управління захисту економіки в Сумській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, депутата Хустянської сільської ради VII скликання, мешканця ІНФОРМАЦІЯ_2, ідентифікаційний код НОМЕР_1,

за ст.172-7 ч.1, ст.172-7 ч.2 КУпАП,

в с т а н о в и в:

Відносно ОСОБА_1 старшим оперуповноваженим Управління захисту економіки в Сумській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України ОСОБА_2 складено два адміністративні протоколи, відповідно до яких:

- останній будучи депутатом Хустянської сільської ради та являючись суб'єктом правопорушення за ч. 1 ст. 172 -7 КУпАП у відповідності з положенням п.п. «б» п.1 ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції» , в порушення вимог статті 28 ЗУ «Про запобігання корупції» не вжив будь-яких заходів щодо недопущення виникнення реального конфлікту інтересів та не повідомив колегіальний орган Хустянську сільську раду у встановленому законом випадку та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів, який виник у нього 24.02.2016 року на засіданні V сесії Хустянської сільської ради під час голосування та прийняття рішення «Про затвердження списків громадян по наданню земельних ділянок для ведення особистого селянського господарства», серед яких були прізвища його близьких родичів - сина ОСОБА_3 та доньки ОСОБА_4, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, відповідальність за яке передбачене ч. 1 ст.172-7 КУпАП.

- Крім цього, ОСОБА_1 будучи депутатом Хустянської сільської ради та являючись суб'єктом правопорушення повязаного з корупцією у відповідності з положенням п.п. «б» п.1 ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції» , в порушення вимог статті 28 ЗУ «Про запобігання корупції», проголосувавши «ЗА» 24.02.2016 року на засіданні V сесії Хустянської сільської ради під час розгляду питання «Про затвердження списків громадян по наданню земельних ділянок для ведення особистого селянського господарства», серед яких були прізвища його самого та близьких родичів - сина ОСОБА_3 та доньки ОСОБА_4, вчинив дії та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів під час виконання депутатських повноважень, чим вчинив адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, відповідальність за яке передбачене ч. 2 ст.172-7 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративних правопорушень за вищевикладених обставин не визнав, пояснивши, що в 2016 році в одного з орендарів закінчувався договір оренди землі, що знаходилася за межами населених пунктів сільської ради і в громаді сільської ради почали поширюватися невдоволення щодо отримання земельних ділянок іншими особами, які не проживали на території сільської ради. Щоб заспокоїти людей, депутати вирішили затвердити списки громадян, по наданню земельних ділянок для ведення особистого селянського господарства, які складалися на протязі декількох років. В тому списку також були його син і донька. Дійсно він не повідомив депутатів про те, що в цьому списку є він та його близькі родичі і голосував «за» при прийнятті цього питання, оскільки вказане рішення жодних юридичних наслідків не мало, земельних ділянок в межах сільської ради не було, а були лише за межами сільської ради, компетенції по розподілу яких в сільської ради немає. Вважав, що жодного конфлікту інтересів не мав, оскільки в його повноваження, як і інших депутатів не входило надання дозволу розподіл земельних ділянок поза межами села чи затвердження будь-яких списків з цього приводу.

Свідок ОСОБА_5 підтвердила, що вона працює сільським головою Хустянської сільської ради. 24.02.2016 року на сесії сільської ради депутати проголосували одноголосно з питання затвердження списків громадян, які хотіли отримати по 2 га для ведення особистого селянського господарства. На території сільської ради вказаних земельних ділянок не було, оскільки вони знаходилися поза межами села, а тому жодних повноважень для прийняття рішень щодо вказаних земельних ділянок депутати не мали. Про це вона також повідомляла їм. Однак депутати на звернення громадян настояли на винесення цього рішення на сесію, щоб заспокоїти людей та зняти соціальну напругу в селі. Дійсно в цьому списку були діти ОСОБА_1. Однак жодної юридичної сили по вказаним земельним ділянкам це рішення не мало, оскільки особа, яка бажала отримати таку земельну ділянку за межами села, повинна була звертатися із заявою в обласне управління держгеокадастру. Жодних рішень сільської ради для цього не потрібно.

Свідки ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, кожний окремо, зазначили, що вони є депутатами Хустянської сільської ради та приймали участь в голосування на сесії сільської ради 24.02.2016 року, затвердивши списки громадян по наданню земельних ділянок для ведення особистого селянського господарства. Серед вказаних осіб були прізвища дітей ОСОБА_1, однак жодних юридичних наслідків для осіб, що були в цих списках дане рішення не мало, оскільки сільська рада не розпоряджається землями, які лежать поза межами сільської ради. Вказані списки формувалися ще з 2007 року. ОСОБА_9 також приймав участь у голосування і не повідомляв про конфлікт інтересів.

Свідок ОСОБА_10 пояснив,що з осені 2016 року він працює землевпорядником Хустянської сільської ради. Повноваження сільської ради щодо земельних питань діють лише в межах села, на решті території, коли земельні ділянки розташовані за межами сільської ради, її повноваження не поширюються. Для чого депутати затверджували списки громадян, які хотіли отримати земельні ділянки для ведення особистого селянського господарства йому не відомо, адже ці земельні ділянки знаходилися за межами села, на які компетенція їх не поширюється. Сільська рада лише могла допомогти особі, яка хотіла отримати таку земельну ділянку написати заяву на адресу обласного держгеокадастру тат надати довідку, що вказана особа ще не використала своє право на безоплатну приватизацію землі. Ніхто із громадян які були в цих списках в подальшому земельні ділянки не отримував.

Свідок ОСОБА_11 пояснила,що в лютому 2016 року вона працювала землевпорядником Хустянської сільської ради. Повноваження сільської ради щодо земельних питань діють лише в межах села. В той період в одного із сільськогосподарських підприємств закінчувалась дія договору оренди землі, яка знаходилася поза межами сільської ради. Мешканці громади почали переживати, що не зможуть отримати ці земельні ділянки. Сільський голова повідомила, щоб вони дописувалися до списку, який вже був. Вона доводила, що повноважень на виділ земельних ділянок за межами села сільська рада не має, однак депутати проголосували одноголосно за вищевказане рішення не маючи такого права.

Вислухавши покази особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, свідків, думку прокурора, дослідивши надані докази та давши їм оцінку, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 280 КУпАП, одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

У відповідності до вимог ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) повинна оцінювати докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності.

В судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 є депутатом Хустянської сільської ради тобто являється суб'єктом відповідальності за вчинення правопорушень, повязаних з корупцією згідно до положень п.п. «б» п.1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», на якого розповсюджуються вимоги ст. 28 вказаного Закону (а.с.16-40).

Відповідно до ч. 3 ст. 8 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» на депутата сільської ради поширюється вимоги та обмеження, передбачені Законом України «Про запобігання корупції».

Згідно ч.1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» депутати сільських рад зобов'язанні:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Відповідно до ч. 2 ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції» у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Відповідно до ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування» сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

З протоколу V сесії VII сьомого скликання Хустянської сільської ради від 24.02.2016 року вбачається, що в сесії приймало участь 11 депутатів, серед яких був присутній і ОСОБА_1. На розгляд було винесено,серед інших, питання затвердження списків громадян по надання земельних ділянок для ведення особистого селянського господарства, при цьому голосували всі депутати «ЗА», в тому числі і ОСОБА_1 (а.с.46-60).

За таких обставин, посадова особа поліції, вважала, що останній вчинив адміністративні правопорушення, відповідальність за які передбачена ч.1 ст.172-7 та ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Однак вважаю, що такий висновок є помилковим, без належного врахування всіх фактичних обставин справи.

Зокрема, частина 1 статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» дає визначення понять та термінів, зокрема:

-корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність;

-корупція - використання особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, наданих їй службових повноважень чи повязаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у частині першій статті 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи повязаних з ними можливостей;

-потенційний конфлікт інтересів - наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на обєктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

-приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у звязку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях;

-реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

Згідно з вимогами ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Зокрема, відповідно до положень статті 18 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», депутат місцевої ради зобов'язаний додержуватись Конституції та законів України, актів президента України, Кабінету Міністрів України, регламенту ради та інших нормативно-правових актів, що визначають порядок діяльності ради та її органів.

В силу ст.34 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються питання, в тому числі, відповідно до закону питання регулювання земельних відносин.

До повноважень сільських, селищних, міських рад та їх виконавчих органів в галузі земельних відносин, відповідно до ст.12 Земельного кодексу України віднесено, зокрема:а) розпорядження землями територіальних громад; б) передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу.

Стаття 83 ЗК України визначає, що землі, які належать на праві власності територіальним громадам сіл, селищ, міст, є комунальною власністю.

У комунальній власності перебувають:

а) усі землі в межах населених пунктів, крім земельних ділянок приватної та державної власності;

б) земельні ділянки, на яких розташовані будівлі, споруди, інші об'єкти нерухомого майна комунальної власності незалежно від місця їх розташування.

Таким чином із системного аналізу положень земельного законодавства в контексті із ЗУ «Про місцеве самоврядування в України» вбачається, що сільська рада наділена повноваженнями щодо розпорядження земельними ділянками в межах населених пунктів.

Разом з тим, як вбачається з показів ОСОБА_1, свідків та матеріалів сесії, депутати Хустянської сільської ради 24.02.2016 року затверджуючи список громадян по наданню земельних ділянок для ведення особистого селянського господарства, мали на увазі саме земельні ділянки, які знаходяться за межами села. При цьому жодних заяв конкретних осіб, щодо виділення саме їм таких земельних ділянок не розглядали.

Факт наявності земельних ділянок в межах населених пунктів села, на які поширюються повноваження Хустянської сільської ради чи її виконавчих органів, судом не встановлено і доказів в судовому засіданні не надано. А рішення на інші земельні ділянки, які розташовані за межами населених пунктів сільської ради, жодних юридичних наслідків для вказаних осіб не створюють.

Таким чином даючи оцінку вказаним обставинам приходжу до висновку, що в депутатів Хустянської сільської ради, в тому числі ОСОБА_1, був відсутній реальний конфлікт інтересів при голосуванні щодо затвердженні вищевказаних списків осіб, оскільки жодних повноважень на прийняття рішень щодо земель, які знаходяться поза межами населених пунктів Хустянської сільської ради вони не мали.

З врахуванням фактичних обставин справи можна стверджувати, що в даному випадку мав місце уявний конфлікт інтересів (коли виникає враження, що приватні інтереси публічної посадової особи, здатні неправомірно вплинути на виконання нею функціональних обовязків, але в реальності цього не відбувається), який не вимагає від субєкта вчинення певних дій чи утримання від них, так само як і жодного декларування, і не тягне за собою відповідальності.

Будь-які інші належні, допустимі та достовірні докази, які б вказували на наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП, у справі відсутні та в судовому засіданні не встановлені.

Частиною 1 статті 7 КУпАП встановлено, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в звязку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і порядку, встановлених законом.

Статтею 62 Конституції України передбачено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Виходячи із змісту ст.8 Конституції України щодо визначення і дії в Україні верховенства права, положення ст.62 цього Закону розповсюджуються і на обвинувачення особи у вчиненні адміністративного правопорушення.

Таким чином, вважаю, що провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 підлягає закриттю на підставі ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Керуючись ст.ст.36,247,283-285 КУпАП, -

п о с т а н о в и в:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення передбачене ч.1 ст.172-7 та ч.2 ст.172-7 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрити на підставі ч.1 ст.247 КУпАП у звязку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Сумської області через Буринський районний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Буринського

районного суду ОСОБА_12