Справа № 297/1476/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2017 року м. Берегове

Берегівський районний суд Закарпатської області в особі головуючого Гал Л. Л., при секретарі Адамчо К., за участю прокурора Малицького С.І. та особи, щодо якої складені протоколи про адміністративне правопорушення, пов'язані з корупцією, ОСОБА_1, розглянувши у відкритому судовому засіданні матеріали обєднаної справи, які надійшли від УЗЕ в Закарпатський області ДЗЕ Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності, повязане з корупцією, відносно:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродження м. Рахів, мешканця ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, одруженого, судді у відставці,

за ст.172-7 ч.1 та ст. 172-7 ч. 2 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и в :

01.07.2015 року ОСОБА_1, перебуваючи на посаді судді Мукачівського міськрайонного суду Закарпатської області, відкрив провадження у справі № 303/3693/15 за позовом ТДВ «Мукачівський пивоварний завод» до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди, прийняв по справі ряд ухвал від 16.07.2015 року, від 12.10.2015 року, від 04.11.2015 року, від 08.12.2015 року та прийняв рішення від 23.12.2015 року, яким позов задовольнив частково стягнув з відповідача в користь підприємства 28613,98 гривень шкоди та 286,14 грн. судового збору. Окрім цього, 05.01.2016 року прийняв додаткове рішення про стягнення з ОСОБА_2 в користь ТДВ «Мукачівський пивоварний завод» 2000 гривень за проведення експертизи.

У період розгляду справи, як встановлено відповідно до оприлюдненої на офіційному сайті НАЗК, поданої ОСОБА_1 електронної декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2015 та 2016 роки, він та члени його сімї, а саме дружина ОСОБА_3 та донька ОСОБА_4 володіли та володіють з 15.04.2004 року цінними паперами ТДВ «Мукачівський пивоварний завод»: кожний з них власник акцій в кількості по 1328 штук, номінальною вартістю 332 гривень, емітовані ТДВ «Мукачівський пивоварний завод».

Оскільки цінні папери, які належать ОСОБА_1 та членам його сімї повязані із господарською діяльність ТДВ «Мукачівський пивоварний завод», тому вказана обставина повязана з його приватним майновим інтересом.

Отже, ОСОБА_1 в порушення ст.28 Закону України «Про запобігання корупції» не повідомив про наявність реального конфлікту інтересів, не врегулював його шляхом самовідводу при розгляді справи, не розкрив інформацію про конфлікт інтересів, вчинив дії та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

ОСОБА_1 у судовому засіданні своєї вини у вчинені адміністративних правопорушень не визнав, пояснив, що наявність цінних паперів у нього і членів сімї не впливало на обєктивність та неупередженість розгляду та прийняття ним рішення у, вказаної у протоколах, цивільній справі. Якщо він мав би приватний інтерес, то позов був би задоволений повністю. Дивідендів ні він, ні члени сімї по акціям підприємства не отримували. Тому в його діях є лише потенційний конфлікт інтересів. Оскільки він, як суддя, розглядав лише цивільні справи, тому із відповідним законодавством про запобігання корупції, на той час не був ознайомлений. Умислу порушити закон «Про запобігання корупції» у нього не було.

Прокурор вважав, що в діях ОСОБА_1 вбачаються ознаки адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, у зв`язку з тим, що він мав приватний інтерес, тобто майновий інтерес наявність акцій підприємства ТДВ «Мукачівський пивоварний завод». При розгляді справі він зобовязаний був повідомити про це шляхом самовідводу. Однак ОСОБА_1 прийняв рішення на користь підприємства, акціями якого він та члени сімї володіють.

Вислухавши думку учасників судового засідання, дослідивши матеріали справи, оцінивши всі обставини у сукупності, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст. 172- 7 КУпАП, з наступних підстав.

Так, згідно Указу Президента України №482 від 27.06.1996 року ОСОБА_1 призначений на посаду судді Мукачівського міського суду та згідно постанови Верховної ОСОБА_5 України від 07.06.2001 року обрано суддею того ж суду безстроково, а потім зараховано до штату Мукачівського міськрайонного суду. Про це свідчать відповідні копії наказів (а.с. 104-106).

Згідно до ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобовязані:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Так, згідно з додатком № 1 до Статуту Товариства з додатковою відповідальність «Мукачівський пивоварний завод» у переліку акціонерів під номером 84 та 85 є ОСОБА_1 та ОСОБА_4 (а.с. 35-42).

Також судом встановлено, що в щорічних електронних деклараціях судді Слючарчука В.М. за 2015 та 2016 роки зазначено ним у власності у нього та членів його сімї, а саме у дружини ОСОБА_3 та у доньки ОСОБА_4, з 15.04.2004 року цінні папери ВАТ «Мукачівський пивоварний завод»: у кожного з них акцій в кількості по 1328 штук, номінальною вартістю 332 гривень (а.с. 77-86, 87-100).

Із долучених копій ухвал і рішення та додаткового рішення вбачається, що суддею Мукачівського міськрайонного суду Слюсарчуком В.М. з 01.07.2015 року по 05.01.2016 року розглядалась та було прийнято рішення у справі № 303/3693/15 за позовом ТДВ «Мукачівський пивоварний завод» до ОСОБА_2 про відшкодування шкоди. Позов був задоволений частково, стягнуто з ОСОБА_2 в користь підприємства 28613,98 гривень шкоди та 286,14 грн. судового збору (а.с. 53-76).

Вказану обставину про розгляд справи визнав і сам ОСОБА_1.

Згідно п.3 розяснення Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справи від 22.05.2017 року № 223-943/0/4-17 «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, пов'язані з корупцією» беручи до уваги диспозиції ст. 172-7 КУпАП та п. 2 примітки до цієї статті, можемо констатувати, що порушення вимог стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів можуть полягати: - у неповідомленні особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів - наявної суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень (ч. 1 ст. 172-7 КУпАП); -у вчиненні дій чи прийнятті рішень в умовах реального конфлікту інтересів, тобто за наявності суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що вплинуло на обєктивність або неупередженість вчинення таких дій, або прийняття таких рішень (ч. 2 ст. 172-7 КУпАП). Аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч. 1 ст. 1 Закону, з урахуванням висновку науково-правової експертизи ОСОБА_5 науково-правових експертиз при Інституті держави і права ім. В. М. Корецького НАН України від 29 квітня 2016 року № 126/50-е, виконаного на замовлення адвоката ОСОБА_5, щодо законодавства про боротьбу з корупцією дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи.., що може вплинути на обєктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення 6 дії, який повинен мати обєктивний вираз, а також часовий взаємозвязок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому. Тобто відмінність між цими поняттями полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що, по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на обєктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій. Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи невчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обовязкової сукупності таких юридичних фактів, як: 1) наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений; 2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення.

Встановлено, що цінні папери, які належать ОСОБА_1 та членам його сімї повязані із господарською діяльність ТДВ «Мукачівський пивоварний завод», тому вказана обставина повязана з його приватним майновим інтересом, створює конфлікт інтересів у судді, який при розгляді справ повинен бути неупереджений, та вказана суперечність могла знайти свій влив на прийняття рішення у справі.

Крім того, згідно п.5 рішення № 46 ОСОБА_5 суддів України від 07.09.2017 року дано чітке розяснення, що наявність у судді або членів його сімї будь-якої кількості акцій господарського товариства, яке є одним з учасників судової справи, що знаходиться у провадженні судді, створює конфлікт інтересів та потребує врегулювання шляхом повідомлення учасників судового засідання про наявність цих обставин та вирішення питання про відвід або самовідвід відповідно до процесуальних кодексів України. За відсутності заявленого відводу конфлікт інтересів вважається врегульованим.

В ході судового розгляду доведено, що ОСОБА_1 розглянув, як суддя, цивільну справу за позовом господарського товариства, акції якого має у власності він та члени його сімї, та позов якого задовольнив частково. При цьому, про це ні сторонам у справі, ні ОСОБА_5 суддів України не повідомив, ні шляхом самовідводу не врегулював реальний конфлікт інтересів.

Згідно зі ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

З урахуванням вищезазначених обставин, суд обґрунтовано приходить до висновку про наявність складу адміністративних правопорушень, повязаних з корупцією, за ст.172-7 ч.1 та ст. 172-7 ч. 2 Кодексу України про адміністративні правопорушення в діях ОСОБА_1, а саме неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, та вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до ч. 3 ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, повязаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Встановлено, що адміністративні правопорушення, повязані з корупцією,відносно ОСОБА_1 були виявлені 22.06.2017 року, тобто пройшло вже більше трьох місяців, тому відповідно до п. 7 ст. 247 КУпАП України дана обєднання справа підлягає закриттю у звязку із спливом строку накладення адміністративного стягнення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ч.3 ст.38, п. 7 ч. 1 ст. 247 та п. 1 ч.1 ст.ст. 283, 284, 294 КУпАП, -

п о с т а н о в и в :

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративних правопорушень, повязаних з корупцією, за ст.172-7 ч.1 та ст. 172-7 ч. 2 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а справу закрити у звязку із спливом строку накладення адміністративного стягнення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності та прокурором до апеляційного суду Закарпатської області через Берегівський районний суд.

Суддя Гал Л. Л.