Справа № 442/3600/17
Провадження №3/442/1206/2017
П О С Т А Н О В А

Іменем України

22 травня 2017 року суддя Дрогобицького міськрайонного суду Львівської області Крамар О.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Головного управління Держпраці у Львівській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, працюючого директором ТзОВ «Охоронно-юридична фірма «Кедр», юр. адреса: м.Дрогобич, вул..Бориславська, 8,-

- за ст. 41 ч.1 КпАП України,-

в с т а н о в и в :

24.04.2017 року при перевірці ТзОВ «Охоронно-юридична фірма «Кедр» виявлено порушення вимог законодавства про працю, а саме порушення вимог: ст.. 115 КЗпП України, ч.1 ст. 24 ЗУ «Про оплату праці» - виплата заробітної плати працівникам підприємства проводиться один раз на місяць та пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата, зокрема заробітна плата ОСОБА_1 за лютий 2017 року виплачена 14 березня 2017 року одним платежем; заробітна плата ОСОБА_1 за березень виплачена 11 квітня 2017 року; заробітна плата працівникам за жовтень 2016 року виплачена 10 листопада 2016 року; заробітна плата за листопад 2016 року виплачена 12 грудня 2016 року.

ОСОБА_1 в суді пояснив, що у встановленому головним державним інспектором Ценко І.М. порушенні законодавства про працю (порушення встановлених термінів виплати заробітної плати) він є потерпілою особою, а саме, що він як посадова особа (директор ТзОВ «КЕДР») сам собі не правильно здійснював виплату заробітної плати. Це ще раз підтверджує те, що дане порушення законодавства про працю не потягнуло жодних негативних наслідків для третіх осіб. З врахуванням того, що ТзОВ «КЕДР» надає послуги у сфері охоронних послуг, від контрагентів ТзОВ «КЕДР» отримує розрахунок (будь-які кошти) за фактично надані охоронні послуги, тобто контрагенти ТзОВ «КЕДР» не здійснюють передоплати наперед за охоронні послуги (відсутні додаткові кошти), а лише після закінчення розрахункового періоду (в основному за календарний місяць в наступному місяці, який наступає після розрахункового). Враховуючи те, що він як директор ТзОВ «КЕДР» ставив собі за пріоритет першочергову сплату усіх податків та інших обов'язкових платежів. Особисто його, як потерпілу особу в даному порушенні, влаштовував такий порядок оплати своєї роботи з метою уникнення штрафних санкцій за протермінування обов'язкових податкових та інших платежів.

Одразу після встановлення таких порушень законодавства про працю державним інспектором Ценко І.М., ним як директором ТзОВ «КЕДР» проведені усі необхідні дії для усунення порушень законодавства про працю. Станом на сьогодні, ТзОВ «КЕДР» дотримано усі вимоги чинного трудового законодавства, зокрема здійснюється виплати заробітної плати у порядку передбаченому ч. 1 ст. 115 КЗпП України, ч.1 ст. 24 Закону України «Про оплату праці» «Заробітна плата виплачується працівникам регулярно в робочі дні у строки, встановлені колективним договором або нормативним актом роботодавця, погодженим з виборним органом первинної профспілкової організації чи іншим уповноваженим на представництво трудовим колективом органом (а в разі відсутності таких органів - представниками, обраними і уповноваженими трудовим колективом), але не рідше двох разів на місяць через проміжок часу, що не перевищує шістнадцяти календарних днів, та не пізніше семи днів після закінчення періоду, за який здійснюється виплата».

Просить визначити дане адміністративне порушення ст. 41 КУпАП малозначним та обмежитися усним зауваженням, так як накладаючи на нього штраф, це вплине на його майновий стан, адже суму штрафу він змушений сплати із заробітної плати, яку державний інспектор праці, складаючи протокол про адміністративне правопорушення, нібито намагався захистити. У такому випадку це суперечить суті завданню адміністративної відповідальності (ст. 1 КУпАП «Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов'язків, відповідальності перед суспільством).

Вислухавши пояснення ОСОБА_1, перевіривши матеріали справи, приходжу до наступного.

Відповідно до ст.9 КпАП України, адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна /умисна або необережна/ дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 247 КпАП України провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення. Доказами у справі є будь-які фактичні дані, на підставі яких у визначеному законом порядку орган /посадова особа/ встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст. 280 КпАП України орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 2 ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, крім випадків накладення стягнення за правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксованому в автоматичному режимі.

Статтею 34 КУпАП передбачено обставинами, що пом'якшують відповідальність за адміністративне правопорушення, визнаються: щире розкаяння винного; відвернення винним шкідливих наслідків правопорушення, добровільне відшкодування збитків або усунення заподіяної шкоди; вчинення правопорушення під впливом сильного душевного хвилювання або при збігу тяжких особистих чи сімейних обставин; вчинення правопорушення неповнолітнім; вчинення правопорушення вагітною жінкою або жінкою, яка має дитину віком до одного року.

Відповідно до ч.1 ст. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Таким чином аналізуючи все вище наведене вбачаю в діях ОСОБА_1, склад адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 41 КУпАП, однак з врахуванням обставин за яких це порушення вчинено, та особу правопорушника вважаю за можливе звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням, що відповідає положенням ст. 22 КУпАП.

Керуючись ст. ст. 22, 221, 283, 284 КпАП України, суддя -

п о с т а н о в и в :

ОСОБА_1 звільнити від адміністративної відповідальності за ст. 41 ч.1 КпАП України, обмежившись усним зауваженням.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником або на неї може бути внесено протест прокурора протягом десяти днів з дня винесення постанови до апеляційного суду Львівської області через Дрогобицький міськрайонний суд.

Постанова вступає в законну силу після закінчення строку на її оскарження та підлягає предявленню до виконання протягом трьох місяців.

Суддя О.В. Крамар