Провадження № 3/127/5925/17
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14.09.2017 м. Вінниця

Суддя Вінницького міського суду Вінницької області Вишар І.Ю., при секретарі Федоровій С.М., за участю прокурорів Марченкова Д.С., Михайлини О.М., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1, працюючого заступником директора автобази Вінницької обласної ради, ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, у вчиненні адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія ГП № 507522 ОСОБА_1 будучи депутатом Вінницької обласної ради 7-го скликання, являючись субєктом визначеним підпунктом «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції», набувши 10.03.2017 року право власності на транспортний засіб «Lexus LX 470», 2004 р.в., вартість якого на момент придбання становила 539373 грн. 24.03.2017 року, тобто несвоєчасно, без поважних причин подав повідомлення про про суттєві зміни у майновому стані шляхом подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, порушивши норми ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» чим вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачене частиною другою статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнав, суду пояснив, що несвоєчасність подачі декларації зумовлена порушенням роботи системи.

Прокурор Марченков Д.С. та Михайлина О.М. в судовому засіданні зазначили, що в діях ОСОБА_1 наявний склад правопорушення передбаченого за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, про що свідчать докази наявні в матеріалах справи, а тому просили визнати винним останнього у вчиненні вказаного правопорушення.

Вислухавши пояснення учасників судового процесу, дослідивши матеріали справи, судом було встановлено наступне.

Відповідно до ч. 2 ст. 52 ЗУ «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Згідно ч. 2 ст. 172-6 КУпАП неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані тягне за собою накладення штрафу від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Відповідно до протоколу № 1 першого пленарного засідання 1 сесії обласної Ради 7 скликання ОСОБА_1 являється депутатом Вінницької обласної ради 7-го скликання. Тому, відповідно до ОСОБА_1 є субєктом підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції»відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією.

Згідно листа Вінницької обласної ради від 14.04.2017 до депутатів ради неодноразово доводилась інформація щодо дотримання норм антикорупційного законодавства, в тому числі проведено семінар-тренінг щодо порядку заповнення електронних декларацій. Також в листі вказано, що станом на 14 липня 2017 року від депутатів Вінницької обласної ради 7 скликання не надходило повідомлень про виникнення у них проблем, пов'язаних з поданням е-декларацій.

Крім того, головою обласної Ради 11 січня, 09 березня та 12 квітня 2017 року було надіслано депутатам обласної Ради листи щодо заповнення електронних декларацій з роз'ясненням Національного агентства з питань запобігання корупції про порядок їх заповнення.

Таким чином, на момент придбання транспортного засобу ОСОБА_1, вартість якого перевищує 50 мінімальних заробітних плат, останній був субєктом відповідальності за вчинення правопорушення повязаного з корупцією, згідно п.п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції».

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» від 25.12.2015 №928-VII, установлено з січня 2016 року розмір мінімальної заробітної плати - 1378 грн., тобто 50 мінімальних заробітних плат складало - 68900 грн.

За таких умов, відповідно до ч. 2 ст. 52 ЗУ «Про запобігання корупції», ОСОБА_1 будучи депутатом Вінницької обласної ради 7-го скликання був зобовязаний у десятиденний строк з моменту придбання транспортного засобу письмово повідомити про це НАЗК.

Твердження ОСОБА_1 про відсутність умислу на неподання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані не знайшли свого підтвердження під час розгляду справи.

Таким чином, ОСОБА_1 будучи субєктом, на якого поширюються вимоги ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», в порушення встановленого законом десятиденного строку, не повідомив НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, з моменту набуття 10.03.2017 року права власності на транспортний засіб «Lexus LX 470», 2004 р.в., вартість якого на момент придбання становила 539373 грн., що перевищує 50 прожиткових мінімумів встановлених для працездатних осіб встановлених на 1 січня відповідного року, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Згідно інформаційного листа ВССУ з розгляду цивільних та кримінальних справ №223-943/0/4-17 від 22.05.2017 вбачається, що при розгляді справ про адміністративні правопорушення, повязані з корупцією, суди зобовязані забезпечувати своєчасний та якісний їх розгляд, точне й неухильне застосування чинного законодавства.

Вирішуючи справи цієї категорії, суди повинні керуватися Конституцією України, Конвенцією ООН проти корупції (Нью-Йорк, 31 жовтня 2003 року), Кримінальною конвенцією Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 27 січня 1999 року), додатковим протоколом до Кримінальної конвенції Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 15 травня 2003 року), Законом України від 14 жовтня 2014 року № 1700-VII «Про запобігання корупції» (далі - Закон), Кодексом України про адміністративні правопорушення, іншими нормативно-правовими актами України, а також практикою Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ).

Рішенням ЄСПЛ від 14 жовтня 2010 року у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості і точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обовязків осіб, національні органи зобовязані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

В даному випадку ЗУ «Про запобігання корупції» чітко передбачено строки на подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані та Кодексом України про адміністративні правопорушення визначено відповідальність за порушення даних строків, а тому відсутні підстави для неоднозначного або множинного тлумачення прав та обовязків осіб.

Таким чином, всудовому засіданні було повністю доведено вину ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, що підтверджується доказами наявними в матеріалах справи, а саме: протоколом про адміністративне правопорушення серія ГП №507522, даними роздруківками з сайту Єдиного державного реєстру декларацій, та іншими документами, які долучені до матеріалів справи..

Відповідно до ст. 33 КУпАП при призначенні покарання суд враховує характер вчиненого порушення, особу правопорушника, ступінь його вини, обставини, що помякшують чи обтяжують відповідальність.

Суд приймає до уваги, що ОСОБА_1 у судовому засіданні вину не визнав, однак раніше до адміністративної відповідальності не притягувався, обставин обтяжуючих покарання встановлено не було, а тому необхідним та достатнім буде застосування до ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, суд вважає за необхідне стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 320 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 3, 28, 35 ЗУ "Про запобігання корупції", ст.ст. 172-7, 246, 279, 283, 284, 288 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП та застосувати до нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 3400 (три тисячі чотириста) гривень на користь держави.

Стягнути з ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 320 (триста двадцять) гривень на користь держави.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Вінницької області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: