Справа № 212/527/17-п
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 лютого 2017 року м. Кривий Ріг

Суддя Жовтневого районного суду м. Кривого Рогу ОСОБА_1, розглянувши матеріали, які надійшли з ГУ Національної поліції України в Дніпропетровській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, народилася в м. Кривий Ріг, громадянка України, не працює, яка зареєстрований та мешкає за адресою: м. Кривий Ріг, 5 мкр. Гірницький, 46/43,

за скоєння правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

02.01.2017 року приблизно о 17 год. 25 хв., ОСОБА_2, знаходячись в громадському місці по вул. Грибоєдова в Покровському районі м. Кривого Рогу, висловлювалась нецензурною лайкою на адресу поліцейського, чим порушила громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобовязаний повно, всебічно та обєктивно зясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти законне, обґрунтоване і вмотивоване рішення.

ОСОБА_2 у суді свою провину не визнала в повному обсязі, та пояснила, що висловлювалася нецензурно, оскільки працівники поліції, вели себе нахабно. Ніякого умислу на вчинення будь-яких дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян у неї не було і таких дій вона не вчиняла, ні до кого не чіплялася. Вважає, що в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення.

Відповідно до диспозиції ст. 173 КУпАП, адміністративна відповідальність настає у разі вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інших подібних речей, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обєктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Обєктивна сторона цього правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

При цьому в протоколі відсутні дані про свідків та потерпілих від адміністративного правопорушення.

Згідно положень ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в звязку з адміністративним правопорушення інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Із відеозапису з бодикамер поліцейських, вбачається, що нецензурна лайка могла мати місце до інспектора поліції ОСОБА_3, але вона і склала цей протокол, хоча мала би бути потерпілою, якому згідно протоколу могла бути заподіяна моральна шкода.

У ОСОБА_3 і ОСОБА_2 склались неприязні стосунки у ході суперечки з приводу дотримання правил дорожнього руху, що також не можна розцінювати як хуліганські дії. В протоколі не зазначено в чому порушувався спокій громадян і громадський порядок, оскільки між працівниками поліції і ОСОБА_2 виник конфлікт, що підтвердили в суді його учасники.

Сукупність вказаних обставин свідчить про відсутність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, так як обставини викладені в протоколі про адміністративне правопорушення в частині встановлення вини ОСОБА_2 не підтверджені в повній мірі належними і допустимими доказами, що виключає адміністративну її відповідальність за вказаною правовою кваліфікацією, оскільки відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

З врахуванням наведеного, суд вважає, що факт вчинення ОСОБА_2, адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП не знайшов свого підтвердження під час розгляду матеріалів адміністративної справи в суді, а тому провадження в даній справі необхідно закрити у звязку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. 173-247 КУ пАП, суддя, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в адміністративній справі відносно ОСОБА_2 за ч.173 КупАП закрити, в звязку з відсутністю в діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Апеляційного суду Дніпропетровської області, через Жовтневий районний суд міста ОСОБА_4.

Суддя: І. Б. Чайкін