Справа № 643/4768/17
Провадження № 3/643/2420/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.04.2017 року суддя Московського районного суду м. Харкова Майстренко О.М., розглянувши матеріал відносно, який надійшов з Департаменту захисту економіки УЗЕ в Харківській області відносно

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянки України, працює на посаді судді Жовтневого районного суду м. Харкова, проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2

-у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-6 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Відповідно протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 перебуваючи на посаді суді Жовтневого районного суду м. Харкова, будучи, згідно з підпунктом «г» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції » від 14.10.2014 року № 1700-VІІ субєктом відповідальності за правопорушення повязані з корупцією, 28.10.2016 року набула права власності (придбала) на нерухоме майно-квартиру, вартість якого на момент набуття становила 554 000 грн. на підставі договору дарування № НВХ 797860, що перевищує поріг у 50 мінімальних заробітних плат встановлених на 01 січня 2016 року та в порушення ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», несвоєчасно повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції, про суттєві зміни в майновому стані, чим вчинила правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнала та пояснила, що відповідним органом не надано до суду жодного доказу на підтвердження в її діях умислу як субєкта декларування, у період з 28.10.2016 року (день оформлення договору дарування) по 10.12.2016 року (день внесення повідомлення про суттєві зміни у майновому стані) вона не перебувала на роботі та не мала можливості подати відповідні відомості, оскільки з 01.08.2016 року по 04.12.2016 рік перебувала на лікарняному по вагітності та пологам і, знаходячись у післяпологовому періоді (15.10.2016 року народила дитину); з 05.12.2016 року по 14.12.2016 рік знаходилась у додатковій відпустці, як матері, яка має 2-х дітей віком до 15 років; а у період з 03.11.2016 року по 10.12.2016 рік була відсутня технічна можливість надати повідомлення у звязку з несправністю у домашніх умовах компютерної техніки, а саме: 03.11.2016 року після подання уточнення до електронної декларації звернула увагу на додаткову закладку «подання повідомлення про суттєві зміни». Після зясування питання у Законі України «Про запобігання корупції», що розуміється під терміном «суттєві зміни у майновому стані», зрозуміла, що про дарування квартири необхідно повідомити у продовж 10 днів з моменту отримання подарунку, але цього ж дня, 03.11.2016 р., не змогла реалізувати свої наміри, оскільки компютер вийшов з ладу. Після того, як виникла перша технічна можливість, а саме 10.12.2016 року, внесла відповідне повідомлення до електронного реєстру, про що 13.12.2016 року письмово повідомила НАЗК із зазначенням причин пропуску строку на внесення повідомлення до електронного реєстру, що підтверджується поверненням рекомендованого повідомленням про вручення листа НАЗК 16.12.2016 року. Крім того, при заповненні у 2017 році електронної декларації за 2016 рік подарована квартира зазначена належним чином, що також свідчить про відсутність наміру приховати отримане майно.

Прокурор в судовому засіданні просив визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст.172-6 КУпАП, пояснив при цьому, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбачаеного ч.1 ст.172-6 КУпАП та Закону України «Про запобігання корупції ».

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, висновок прокурора, дослідивши докази у справі, прихожу до наступного висновку.

ОСОБА_1 відповідно до наказу № 02-02/60 від 05.08.2014 року голови Жовтневого районного суду м. Харкова ОСОБА_2В була зарахована до штату Жовтневого районного суду м. Харкова на посаді судді на підставі Указу Президента України від 17.06.2014 року № 534/2014.

28.10.2016 року ОСОБА_1 набула у власність, на підставі договору дарування № НВХ 797860 від 28.10.2016 рокуАДРЕСА_1, площею 35,6 кв.м., розташовану за адресою: м. Харків, , вул. Академіка Павлова, 140-Г, оціночною вартістю 554000 грн.

Ч. 2 ст.172-6 КУпАП передбачено відповідальність за адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, а саме неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

ч. 1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно із ч. 2 ст. 52 Закону (в редакції, чинній на момент вчинення правопорушення), у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Відповідно до положень ст. 9 КупАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до положень ст.ст. 10,11 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Дослідивши докази, суд вважає, що провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у звязку з відсутністю складу адміністративного правопорушення з наступних підстав.

Склад правопорушення за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП є формальним, оскільки обовязковим елементом обєктивної сторони є умисна дія умисне несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення повинен довести в діях особи умисел на несвоєчасне повідомлення.

Однак, відповідним органом не надано суду жодного доказу на підтвердження в діях ОСОБА_1 умислу, направленого на порушення ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції».

Судом встановлено, що у період з 28.10.2016 року (день оформлення договору дарування) по 10.12.2016 року (день внесення повідомлення про суттєві зміни у майновому стані) ОСОБА_1 не перебувала на роботі та не мала можливості подати відповідні відомості, оскільки з 01.08.2016 року по 04.12.2016 рік перебувала на лікарняному по вагітності та пологам і, знаходячись у післяпологовому періоді (15.10.2016 року народила дитину), з 05.12.2016 року по 14.12.2016 рік знаходилась у додатковій відпустці, як матері, яка має 2-х дітей віком до 15 років, що підтветрджується копіями відповідних наказів в матеріалах справи.

10.12.2016 року ОСОБА_1 було внесено відповідне повідомлення до електронного реєстру та 13.12.2016 року було письмово повідомлено НАЗК із зазначенням причин пропуску строку на внесення повідомлення до електронного реєстру, що підтверджується поверненням рекомендованого повідомлення про вручення листа НАЗК 16.12.2016 року.

Перелічене вище вказує на відсутність в діях ОСОБА_1 умислу на несвоєчасне подання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, а відповідно - субєктивної сторони правопорушення, що є обовязковим елементом складу останнього.

Крім того, при заповненні у 2017 році електронної декларації за 2016 рік, подарована квартира ОСОБА_1 зазначена належним чином, що також свідчить про відсутність наміру приховати отримане майно.

ч. 2 ст. 52 ЗУ України «Про запобігання корупції» не містить ні обовязку, ні порядку, ні способу внесення повідомлення у випадку перебування субєкта декларування на лікарняному чи у відпустці, а, відповідно, вказує на відсутність у такому випадку порушення закону, що відповідає принципу верховенства права, який визнається і діє в Україні (ст. 8 КУ) та вимагає дотримання вимог «якості» та юридичної визначеності нормативного акта.

Таким чином, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутня вина як одна із складових елементів адміністративного правопорушення і надані працівниками поліції докази не свідчать про те, що ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Керуючись ст.ст.247 п.1, 283, 284 КУпАП України,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч.2 ст.172-6 КУпАП закрити у звязку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення. Апеляційна скарга подаються до апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Суддя Майстренко О.М.