Справа № 359/7323/17
Номер провадження 3/359/3230/2017
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 вересня 2017р. суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Гончаров О.М., розглянувши за участю представника митниці ОСОБА_1, за участю представника правопорушника за договором адвоката - ОСОБА_2, адміністративний матеріал, який надійшов від Київської митниці ДФС, про порушення митних правил, передбачених ст. 471 МК України, відносно громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 (Barak Gal), ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Israel, Hertzliya (Герцлія), проживаючого за адресою: Israel, Hertzliya (Герцлія), str/ Habsor 2 (вул. Хабсор 2), працюючого радником з маркетингу в різних країнах, паспорт громадянина ОСОБА_3 для виїзду за кордон: № 23293522, виданий 06.04.2017 р., орган що видав: Sofia, -

в с т а н о в и в :

15.08.2017 в 14 год. 20 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Приліт» Премєр зали терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» громадянинОСОБА_3 ОСОБА_4 (Barak Gal), який прилетів літаком авіакомпанії «Дніпроавіа» з м. Софія, Болгарія, рейсом № 0556 та своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України та засвідчив про факти, що мають юридичне значення.

Після перетину пасажиром «білої лінії», яка позначає закінчення зони спрощеного митного контролю «зелений коридор», на підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України громадянину було задано запитання щодо наявності в нього готівки, на що він відповів, що має 10 000 євро. Після цього пасажира було запрошено до службового приміщення митниці залу «Приліт» Премєр зали терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» та запропоновано пред`явити всю готівку. Громадянином ОСОБА_3 ОСОБА_4 (Barak Gal) було видано готівку в розмірі 11 820 євро, 2064 болгарських лева, 1140 гривень, що знаходились, а саме: 10 000 євро в кишені брюк, одягнених на пасажирі; 1820 євро, 2064 болгарських лева, 1140 гривень в одному з відділень чоловічої сумки (ручна поклажа). Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 (Barak Gal) зазначена готівка належить йому особисто і призначалась для особистих потреб. Пасажир обрав проходження митного контролю зеленим коридором, де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує 10 000 євро (чи еквівалент цієї суми в іншій валюті).

З виявленої суми пасажиру було пропущено 10 000 євро. За протоколом про порушення митних правил вилучено 1820 євро, 2064 болгарських лева, 1140 гривень.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину ним «білої лінії» до інспектора митниці не звертався.

Таким чином, своїми діями громадянин ОСОБА_3 ОСОБА_4 (Barak Gal), під час проходження митного контролю в залі «Приліт» Премєр зали терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянином ОСОБА_3 ОСОБА_4 (Barak Gal), який формою проходження митного контролю обрав проходження через «зелений коридор», готівки в обсязі, що підлягає обовязковому письмовому декларуванню в повному обсязі для нерезидентів відповідно до Постанови Правління НБУ № 148 від 27.05.2008 р., та мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

У звязку з чим працівниками митниці 15.08.2017р. складений протокол про порушення митних правил № 0374/12500/17 на місці виявлення правопорушення в зоні митного контролю залу «Приліт» Премєр зали терміналу D ДП МА «Бориспіль».

На підставі ст. 511 МК України за протоколом № 0374/12500/17 вилучено:

-Євро за курсом НБУ на 15.08.17 р. за 100 євро 3023-6516, кількістю 1820 євро, вартістю 55030 грн. 46 коп.;

-Болгарський лев за курсом НБУ на 15.08.17 р. за 100 лев 1545-9922, кількістю 2064, вартість 31909 грн. 28 коп.

-Гривні 1140 грн.

Підстав для перенесення розгляду справи, направлення матеріалів для додаткової перевірки судом не встановлено.

ОСОБА_5 ОСОБА_4 (Barak Gal) в судове засідання не зявився повідомлений належним чином. До суду направив представника за договором адвоката ОСОБА_2 який, просив суд повернути вилучені кошти. У своїх поясненнях зазначив, що конфісковані кошти вилучені працівниками митниці при перетині державного кордону України, є заробітною платою ОСОБА_4 (Barak Gal), яку він отримав в Болгарії офіційно, сплачуючи всі обовязкові податки і збори та мають законне походження. На, що надав у судовому засіданні довідки про офіційне походження заробітної плати працюючого на посаді маркетингу в м. Болгарії. Дані кошти були відкладені ОСОБА_4 (Barak Gal) для особистих цілей. Вилучені кошти які ОСОБА_4 (Barak Gal) ввозив в Україну необхідні йому для гідного існування, тобто для забезпечення свого нового життя в Україні а саме: купівлі їжі, довгострокової оренди квартири, оренди автомобіля. Пояснив, що у нього умислу на порушення митних правил не було та вчинення цього порушення з необережності, оскільки грошові кошти, які він перевозив в розмірі, що перевищує дозволену норму ним не приховувалися та були предявлені інспектору одразу. На підтвердження вище наданих пояснень представником правопорушника адвокатом ОСОБА_2 долучено до матеріалів справи документи, які підтверджують, основні численні витрати, пов'язанні, з необхідністю придбання житла, що підтверджується договором оренди квартири від 20.07.2017 р.

Представник митниці, просив суд визнати винним правопорушника та застосувати до громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 (Barak Gal) штраф та конфіскацію вилучених коштів.

Суд, заслухавши пояснення представника митниці, представника за договором правопорушника, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про доведеність вини громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 (Barak Gal) у вчиненні ним правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України, зважаючи на наступне.

Згідно протоколу про порушення митних правил від 15.08.2017 р. він обрала вид митного оформлення зону спрощеного митного оформлення "зелений коридор", а тому відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України.

Відповідно до п. 3 розділу 2 Інструкції про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженої постановою Правління НБУ від 27.05.2008 року № 148, фізична особа - нерезидент має право ввозити в Україну готівку в сумі, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро за умови письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Диспозицією ст. 471 МК України встановлено, що правопорушенням є порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через "зелений коридор", товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

Відповідальність за порушення митних правил настає для громадянина, який обрав проходження митного контролю "зеленим" коридором, - з моменту перетину останнім "білої лінії", що позначає закінчення "зеленого" коридору. Як вбачається з протоколу про порушення митних правил громадянин ОСОБА_3 ОСОБА_4 (Barak Gal) перетнув "білу лінію", що позначає закінчення зони спрощеного митного оформлення "зелений коридор", таким чином перемістив через митний кордон України валюту, яка обмежена законодавством України, а саме в розмірі що перевищує 10 000 євро.

Таким чином, вина правопорушника доведена і підтверджується письмовими доказами: даними протоколу №0374/12500/17 про порушення митних правил від 15.08.2017 р. (а.с.2-6); поясненнями ОСОБА_4 (Barak Gal) від 15.08.2017 р. (а.с.7-9); даними доповідної записки щодо складання протоколу про ПМП №0374/12500/17р. (а.с.10-12); описом предметів (а.с.13-16); копією переліку купюр, затриманих за протоколом (а.с.17-20); копією паспорту громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 (Barak Gal) (а.с.21-22); актом прийому-передачі матеріалів від 17.08.2017 р. (а.с.23); запитом на отримання довідки (а.с.24); довідкою про витрати митного органу в справі (а.с.25); розрахунком (а.с.26). У відповідності з положеннями ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно ст. 9 Конституції України, а також ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори» від 29 червня 2004 року, міжнародні договори, згода на обов'язковість яких дана Верховною ОСОБА_2 України, є часткою Національного законодавства України. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно-правові норми мають пріоритетне значення.

По справі встановлено, що громадянин ОСОБА_3 ОСОБА_4 (Barak Gal) 15.08.2017 р. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Приліт» Премєр зали терміналу «D» ДП МА «Бориспіль», обрав канал позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор». Після перетину «білої лінії» громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 (Barak Gal) було видано особисто співробітникам митних органів готівку в розмірі 11820 євро, 2064 болгарських лева, 1140 грн. Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування.

Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 № 3477-IV, регулює відносини, що виникають у зв'язку з обов'язком держави виконувати рішення Європейського суду з прав людини у справах проти України; з необхідністю усунення причин порушення Україною Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод і протоколів до неї; з впровадженням в українське судочинство та адміністративну практику європейських стандартів прав людини; зі створенням передумов для зменшення числа заяв до Європейського суду з прав людини проти України.

Стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлює, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає:

"Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів".

Європейський суд з прав людини неодноразово у своїх рішеннях наголошує, що держава при конфіскації майна зобов'язана додержуватися, зокрема третього критерію - правомірності позбавлення майна (балансу інтересів), визначеного ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення від 9 червня 2005 року у справі «Бакланов проти Російської Федерації»; від 15 травня 2008 року у справі «Надточій проти України»; від 06листопада 2008 року у справі «Ізмайлов проти Російської Федерації»; від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг і Льоннрот проти Швеції»). Зазначений критерій передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між поставленою метою та засобами, які використовуються для її досягнення. ЄСПЛ вважає, що будь-яке втручання у право власності обов'язково повинне відповідати принципу пропорційності. «Справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар».

Згідно до практики ЄСПЛ, на підставі висновків у його рішеннях, для встановлення відповідності певного заходу принципу правомірності позбавлення володіння слід проаналізувати три критерії: 1) чи є такий захід правомірним (передбачається національним законодавством); 2) чи має позбавлення власності суспільний (громадський) інтерес; 3) чи є такий захід пропорційним поставленій меті (забезпечує справедливу рівновагу між інтересами суспільства та необхідністю додержання фундаментальних прав окремої людини). Якщо хоча б одного із зазначених критеріїв не буде дотримано, то ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Протоколу до Конвенції.

В зв'язку з переїздом правопорушника на постійне місце проживання до України, та факт необхідності оренди житлового приміщення, відповідно до офіційно отриманої заробітної плати, суд вважає, що на громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 (Barak Gal), буде покладений надмірний тягар та не буде дотримано принципу справедливого балансу, в разі конфіскації вилучених грошових коштів.

Джерелом доходу громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 (Barak Gal) є його заробітна плата. Відповідно до статті 8 Міжнародного пакту про економічні, соціальні і культурні права, прийнятого 16 грудня 1966 року Генеральною Асамблеєю ООН (Міжнародний пакт ратифіковано Указом Президії Верховної ОСОБА_2 Української PCP N 2148-VIII від 19.10.73 ) держави, які беруть участь у цьому Пакті, визнають право кожної людини на соціальне забезпечення, включаючи соціальне страхування. Пунктом 3 статті 8 названого пакту визначено, ніщо в цій статті не дає права державам, які беруть участь у Конвенції Міжнародної організації праці 1948 року щодо свободи асоціацій і захисту права на організацію, приймати законодавчі акти на шкоду гарантіям, передбаченим у зазначеній Конвенції, або застосовувати закон так, щоб завдавалося шкоди цим гарантіям.

Оскільки, на сьогоднішній день єдиним джерелом доходу ОСОБА_4 (Barak Gal) є отримані кошти від праці на посаді радника з маркетингу. Відповідно до вище зазначеного, грошові кошти, що були ним накопичені, мають для нього суттєве значення, адже призначенні не тільки для оренди будинку (квартири) але і для подальших власних потреб життя.

На підставі ст. 33 Кодексу України про адміністративні правопорушення при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

Обставини, що пом'якшують є відповідальність обставин та визнання своєї вини, щире розкаяння. Він вчинив дане правопорушення вперше та з необережності, раніше до адміністративної відповідальності за вчинення аналогічних правопорушень не притягувався ст.1 КУпАП.

Обтяжуючих обставини судом не встановлено.

Провадження у справах про порушення митних правил, згідно ст. 487 Митного кодексу України, здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Статтею 23 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Однак, враховуючи характер скоєного правопорушення (вчинено з необережності), наявність пом'якшуючих відповідальність обставин (щире розкаяння винного), а також те, що своїми діями ОСОБА_4 (Barak Gal) не завдав будь - якої значної шкоди державному або громадському порядку і навіть не міг їх завдати, оскільки декларування коштів, що ввозяться на територію України не передбачає сплати з них будь яких податків, зборів, платежів, тощо), власності, правам і свободам громадян, або ж установленому порядку управління, тому можна прийти до висновку, що дане правопорушення не становить великої суспільної шкоди, не завдало збитків державним або суспільним інтересам або безпосередньо громадянам, тому суд приходить до висновку, що на громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 (Barak Gal) має бути накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (1700 гривень).

Саме застосування штрафу буде достатнім для виправлення та належної поведінки особи в подальшому, а також співмірним скоєному ним правопорушенню. За таких умов, підстав для застосування конфіскації вилученої валюти немає, адже застосування такого покарання тягне за собою порушення ст. 1 Протоколу № 1 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Відповідно до ст. 519 МК України витрати у справі про порушення митних правил відшкодовуються особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення. Витрати на зберігання майна.

Таким чином, з правопорушника громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 (Barak Gal) на користь Київської митниці ДФС слід стягнути витрати, понесені Київською митницею ДФС на транспортування предметів правопорушення в справі про порушення митних правил № 0374/12500/17 до місця зберігання у розмірі 51 грн. 82 коп.

Крім того, відповідно до ст. 40-1 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" слід стягнути з правопорушника, на якого накладено адміністративне стягнення, судовий збір в розмірі 320 грн.

Керуючись ст.ст. 366, 462, 471, 520 МК України, ст.ст. 23, 33, 40-1 КУпАП України,

п о с т а н о в и в :

Визнати винним громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 (Barak Gal), ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Israel, Hertzliya (Герцлія), проживаючого за адресою: Israel, Hertzliya (Герцлія), str/ Habsor 2 (вул. Хабсор 2), працюючого радником з маркетингу в різних країнах, паспорт громадянина ОСОБА_3 для виїзду за кордон: № 23293522, виданий 06.04.2017 р., орган що видав: Sofia, у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1 700 (одну тисячу сімсот) грн. 00 коп. на користь держави (Отримувач: Державний бюджет України, Код , Код банку: 821018, ОСОБА_3 отримувача: ГУ ДКСУ у Київській обл., р/р № 5004, Код КДБ: 21081100, Код виду надходжень бюджету: 050).

Вилучену валюту згідно протоколу про порушення митних правил № 0374/12500/17, а саме:

-Євро за курсом НБУ на 15.08.17 р. за 100 євро 3023-6516, кількістю 1820 євро, вартістю 55030 грн. 46 коп.;

-Болгарський лев за курсом НБУ на 15.08.17 р. за 100 лев 1545-9922, кількістю 2064, вартість 31909 грн. 28 коп.

-Гривні 1140 грн. - повернути громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 (Barak Gal), ІНФОРМАЦІЯ_1.

Стягнути з громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 (Barak Gal), ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Israel, Hertzliya (Герцлія), проживаючого за адресою: Israel, Hertzliya (Герцлія), str/ Habsor 2 (вул. Хабсор 2), працюючого радником з маркетингу в різних країнах, паспорт громадянина ОСОБА_3 для виїзду за кордон: № 23293522, виданий 06.04.2017 р., орган що видав: Sofia, на користь Київської митниці Міндоходів понесені витирати на транспортування до місця зберігання, предметів правопорушення в справі про порушення митних правил у розмірі 51 грн. 82 коп. (Отримувач: Київська митниця ДФС, Код , код банку:820172, банк отримувача: ГУ ДКСУ у Київській області, рахунок: 9083).

Стягнути з громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 (Barak Gal), ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Israel, Hertzliya (Герцлія), проживаючого за адресою: Israel, Hertzliya (Герцлія), str/ Habsor 2 (вул. Хабсор 2), працюючого радником з маркетингу в різних країнах, паспорт громадянина ОСОБА_3 для виїзду за кордон: № 23293522, виданий 06.04.2017 р., орган що видав: Sofia в дохід держави (Отримувач коштів: Бориспільське управління Державної казначейської служби України Київської області, код отримувача (код ЄДРПОУ): 38007070, ОСОБА_3 отримувача: ГУ ДКСУ у Київській області, код отримувача (МФО): 821018, рахунок отримувача: 0004, код класифікації доходів бюджету: 22030001, призначення платежу: судовий збір, Бориспільського міськрайонного суду) судові витрати в розмірі 320 (триста двадцять)грн. 00 коп.

Постанова суду (судді) у справі про порушення митних правил може бути оскаржена особою, стосовно якої вона винесена, представником такої особи або органом доходів і зборів, який здійснював провадження у цій справі протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред;явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Постанова суду набрала законної сили ___________________

Суддя: О.М. Гончаров