Номер провадження 3/243/439/2017
Номер справи 243/1583/17
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

«28» березня 2017 року суддя Словянського міськрайонного суду Донецької області Хаустова Т.А., розглянувши матеріали, які поступили від Словянської ОДПІ ГУ ДФС у Донецькій області у відношенні:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, працюючого генеральним директором АТ «Зевс Кераміка», РНОКПП: НОМЕР_1, одруженого, має на утриманні неповнолітню дитину, який зареєстрований та проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.ст. 162-1 ч. 1, 163-1 ч. 1, 163-4 ч. 1 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

Згідно Протоколу про адміністративне правопорушення серія АА № 873873 ОСОБА_1 обвинувачується у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.ст. 162-1 ч. 1, 163-1 ч. 1, 163-4 ч. 1 КУпАП, а саме в тому, що 25 січня 2017 року приблизно о 12 годині 00 хвилин при проведені планової виїзної документальної перевірки Приватного акціонерного товариства «Зевс Кераміка», код за , юридична адреса: Донецька область, м. Словянськ, вул. Гончарна, будинок № 7, ОСОБА_1, генеральний директор АТ «Зевс Кераміка» вчинив правопорушення ведення податкового обліку з порушенням встановленого порядку в частині: п.44.1. п.44.2 ст.44, п.п.134.1.1 п.134.1 ст.134, п.п.139.1.1. п.п. 139.1.2 п. 139.1 ст.139, п.п. 140.4.2 п. 140.4 ст. 140 Податкового кодексу України від 02 грудня 2010 року № 2755-УІ зі змінами та доповненнями, в результаті чого завищено від'ємне значення об'єкту оподаткування з податку на прибуток: за 2015 рік на 1089727 грн.; за 1 квартал 2016 року на 1069478 грн.; за півріччя 2016 року на 1069790 грн.; за 3 квартали 2016 року на 3321891 грн.; п.198.2п. 198.6 ст.198 Податкового Кодексу України від 02.12.2010 р. № 2755-VI зі змінами та доповненнями, в результаті чого занижено податок на додану вартість на загальну суму на загальну суму 500033 грн., в т.ч. по періодам: вересень 2016 року - 500033 грн.; та завищено суму від'ємного значення, що зараховується до складу податкового кредиту наступного звітного (податкового) періоду (рядок 21 декларації з податку на додану вартість на загальну суму - 35971 грн.. в т.ч. по періодам: вересень 2016 року - 35971 грн.; п. 176.2 ст.176 Податкового кодексу України, надання з помилками податкової звітності про суми доходів, нарахованих (сплачених) на користь платника податків по податковому розрахунку доходу фізичних осіб за ф. 1ДФ за 2-4 квартали 2015 р., 1-3 квартали 2016 р.; ст.4, ст.7 та п.2 ст. 9 Закону України від 08.07.2010 року № 2464-IV «Про збір та облік єдиного внеску на загальнообов'язкове державне соціальне страхування» в частині своєчасно не нарахованого єдиного внеску, самостійно відкоригованого підприємством на загальну суму 18152,70 грн.; ст.270, п.п.271.1.1 ст. 271, п. 289.1, ст. 289 Податкового Кодексу України від 02.12.2010 p. № 2755-VI (із змінами та доповненнями) в результаті чого занижено орендну плату за землю у сумі 1552,36 грн., в тому числі: 2015 рік: 752,99 грн., в тому числі: січень - 62,75 грн., лютий - 62,75 грн., березень - 62,75 грн., квітень - 62,75 грн., травень - 62,75 грн., червень - 62,75 грн., липень - 62,75 грн., серпень - 62,75 грн., вересень -62.75 грн., жовтень - 62,75 грн., листопад - 62,75 грн., грудень - 62,74 грн.; 2016 рік: 799,37 грн., в тому числі: січень - 88,82 грн., лютий - 88,82 грн., березень -88,82 грн., квітень - 88,82 грн., травень - 88,82 грн., червень - 88,82 грн., липень - 88,82 грн., серпень - 88,82 грн.. вересень - 88,81 грн.; прострочення законодавчо встановленого терміну надходження від нерезидента валютних коштів по контракту № 101207 від 12.10.2007 року, укладеному AT «Зевс Кераміка» з "Dal Tile Corporation" (покупець), 7834 C.F.Hawn Freeway Dallas, TX (Техас) 75217, Сполучені Штати Америки) становить: на суму 9467,71 дол. США - 10 днів (з 16.05.2016 по 25.05.2016); на суму 973,97 дол. США - 138 днів (з 16.05.2016 по 30.09.2016); прострочення законодавчо встановленого терміну надходження від нерезидента валютних коштів по продажу № ZC017/15 від 25.05.2015, укладеному AT «Зевс Кераміка» з VETRICERAMICI SPA. (Італія, Via I Magio , 35, 48010, Casola Valsenio) становить: на суму 26,00 євро - 8 днів (з 10.09.2015 по 17.09.2015), та тим самим вчинив адміністративні правопорушення передбачені ст.ст. 162-1 ч. 1, 163-1 ч. 1, 163-4 ч. 1 КУпАП.

Відповідно до вимог ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин справи.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

В судовому засіданні ОСОБА_1 розяснені права та обов»язки особи, яка притягається до адміністративної відповідальності передбачені ст. 268 КУпАП.

Поняття справедливого судового розгляду передбачає можливість для особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, бути присутнім на засіданні. Ця можливість випливає із об'єкта і цілі ст. 6 ЄКПЛ, оскільки здійснення прав, гарантованих ст.6 Конвенції, передбачає можливість вказаної особи бути вислуханою, а також необхідність перевірити точність її тверджень і спів ставити їх з матеріалами судової справи.

Таким чином, доступ до суду є аспектом права на справедливий суд, порушення якого (права на доступ) неодноразово визнавалось ЄСПЛ, зокрема в справах «Кутіч проти Хорватії», заява № 487778/99 п.25. ЄСПЛ 2002-11, «Меньшакова проти України», заява № 377/02 від 08.04.2010 р.

Провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Додержання вимог закону при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення забезпечується систематичним контролем з боку вищестоящих органів і посадових осіб, правом оскарження, іншими встановленими законом способами.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Адміністративна відповідальність за правопорушення, передбаченні цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

ОСОБА_1 в судовому засіданні пояснив, що категорично не згоден із частиною викладеного у Протоколі та вважає, що при його складанні посадовою особою Слов'янської ОДПІ грубо порушені норми ч. 2 ст. 19 Конституції України, ст. 21 Податкового кодексу України, ст. ст. 10, 247, 251, 252, 256 Кодексу про адміністративні правопорушення України.

Визнає правомірним накладення стягнення відповідно до ч. 1 ст. 163-1 Кодексу про адміністративні правопорушення України, але категорично заперечую проти притягнення до відповідальності за ч. 1 ст. 162-1 та ч. 1 ст. 163-4 Кодексу про адміністративні правопорушення України, оскільки складу цих правопорушень в його діях немає..

Так відповідно до ч. 2 ст. 19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 21 Податкового кодексу України: 21.1. Посадові особи контролюючих органів зобов'язані:

21.1.1. дотримуватися Конституції України та діяти виключно у відповідності з цим Кодексом та іншими законами України, іншими нормативними актами;

21.1.4. не допускати порушень прав та охоронюваних законом інтересів громадян, підприємств, установ, організацій;

21.1.5. коректно та уважно ставитися до платників податків, їх представників та інших учасників відносин, що виникають під час реалізації норм цього Кодексу та інших законів, не принижувати їх честі та гідності.

21.2. За невиконання або неналежне виконання своїх обов'язків посадові особи контролюючих органів несуть відповідальність згідно із законом.

21.3. Шкода, завдана неправомірними діями посадових осіб контролюючих органів, підлягає відшкодуванню за рахунок коштів державного бюджету, передбачених таким контролюючим органам.

Відповідно до ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Він обґрунтовано вважає, що не скоював правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 162-1 Кодексу про адміністративні правопорушення України з наступних підстав:

Ст. 162-1 КУпАП, передбачає відповідальність за умисне ухилення службових осіб підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності або громадян - суб'єктів підприємницької діяльності від повернення в Україну у передбачені законом строки виручки в іноземній валюті від реалізації на експорт товарів (робіт, послуг) або інших матеріальних цінностей, отриманих від цієї виручки, а також умисне приховування будь-яким способом такої виручки, товарів або інших матеріальних цінностей.

Відповідно до ст. 10 Кодексу про адміністративні правопорушення України адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Таким чином, для наявності складу зазначеного правопорушення в його діях (чи бездіяльності) обов'язково повинен бути умисел.

Листом Державної податкової служби України від 21 лютого 2012 року N 4972/7/22-3317 «Про відповідальність за неповернення виручки в інвалюті» визначене наступне:

«Частиною першою статті 162-1 Кодексу передбачено, що умисне ухилення службових осіб підприємств, установ та організацій незалежно від форми власності або громадян - суб'єктів підприємницької діяльності від повернення в Україну у передбачені законом строки виручки в іноземній валюті від реалізації на експорт товарів (робіт, послуг) або інших матеріальних цінностей, отриманих від цієї виручки, а також умисне приховування будь-яким способом такої виручки, товарів або інших матеріальних цінностей тягне за собою накладення штрафу від шестисот до однієї тисячі неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Виходячи з викладеного, накладення штрафу застосовується саме за умисне ухилення від повернення виручки в іноземній валюті.

При віднесенні випадків неповернення валютної виручки до "умисного ухилення" слід враховувати, що до вступу в дію Закону за ухилення від повернення виручки в іноземній валюті та за незаконне відкриття або використання за межами України валютних рахунків була передбачена кримінальна відповідальність (ст. 207 та ст. 208 Кримінального кодексу України).

Зауважує, що склад злочину, визначений даними статтями Кримінального кодексу України по відношенню до складу правопорушення, визначеного статтями 162-1 та 162-2 Кодексу, не змінився, зміни зазнала тільки міра відповідальності за вчинені порушення.

Тому при визначенні критерію для застосування терміна "умисного ухилення" доцільно використовувати науково-практичні коментарі до статей 207 та 208 Кримінального кодексу України».

Науково-практичний коментар до статті 207 Кримінального кодексу України визначає наступне:

«Суб'єктивна сторона злочину характеризується прямим умислом. Наявність умислу може підтверджуватись вчиненням, зокрема, таких дій: внесення у зовнішньоекономічний контракт змін і доповнень вже після митного оформлення товару і неповідомлення про це уповноваженого банку; доручення іноземному партнерові перерахувати виручку в іноземній валюті на банківські рахунки третіх осіб; участь в тій чи іншій формі керівника підприємства-резидента, його родичів або інших близьких осіб у діяльності іноземного партнера, який не виконав взяте на себе згідно з укладеним договором зобов'язання; ліквідація підприємства-резидента до виконання ним своїх фінансових зобов'язань перед державою»

Але нічого подібного в його діях не було та жодних доказів умилених дій посадовою особою, що склала Протокол, не надано. Так АТ «Зевс Кераміка» дійсно має прострочену дебіторську заборгованість із терміном прострочення понад 120 днів спричинену порушенням умов контракту з боку покупця резидента США, який всупереч умовам контракту, який забороняє будь-які утримання із платежів безпідставно та без погодження із Ат «Зевс Кераміка» здійснив таке утримання в сумі 973,97 доларів США, але підприємство вживає всіх передбачених чинним законодавством заходів щодо повернення цієї суми.

Також він обґрунтовано вважає неправомірним притягнення його до відповідальності за ч. 1 ст. 163-4 Кодексу України про адміністративні правопорушення з наступних підстав:

Зазначена стаття передбачає відповідальність за «неутримання або неперерахування до бюджету сум податку на доходи фізичних осіб при виплаті фізичній особі доходів, перерахування податку на доходи фізичних осіб за рахунок коштів підприємств, установ і організацій (крім випадків, коли таке перерахування дозволено законодавством), неповідомлення або несвоєчасне повідомлення державним податковим інспекціям за встановленою формою відомостей про доходи громадян».

Але, як вбачається із тексту в Протоколі, насправді відповідальність накладається за надання з помилками податкової звітності про суми доходів, нарахованих (сплачених) на користь платника податків по податковому розрахунку доходу фізичних осіб за формою 1-ДФ, що взагалі не підпадає під склад правопорушення, визначеного ч. 1 ст. 163-4 Кодексу України про адміністративні правопорушення, адже відповідальність у ній визначена лише за неутримання чи неперерахування до бюджету сум ПДФО та неподання або несвоєчасне подання розрахунку за формою 1-ДФ.

Відповідальність за помилки при складання розрахунку 1-ДФ, які до того ж не призвели до заниження сум ПДФО, про що прямо зазначено у акті перевірки ч. 1 стаття 163-4 Кодексу України про адміністративні правопорушення не передбачена.

Крім зазначеного вище, слід додати, що АТ «Зевс Кераміка» розпочало процедуру адміністративного оскарження податкових повідомлень-рішень, які базуються на висновках акту перевірки, матеріали якого стали підставою для складання Протоколу, тож підприємство не згодне із зазначеними вище порушеннями.

Суди повинні неухильно виконувати вимоги ст. 268 КУпАП щодо розгляду справи про адміністративне правопорушення у присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

При розгляді справ зазначеної категорії необхідно з»ясовувати всі обставини, перелічені у статтях 247 і 280 КУпАП.

Статтею 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Указом Президента України від 14 квітня 2014 року № 405/2014 введено в дію рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року «Про невідкладні заходи щодо боротьби з терористичною загрозою і збереження територіальної цілісності України» та розпочато проведення Антитерористичної операції на території Донецької і Луганської областей.

Тимчасові заходи для забезпечення підтримки суб'єктів господарювання, що здійснюють діяльність на території проведення антитерористичної операції, та осіб, які проживають у зоні проведення антитерористичної операції або переселилися з неї під час її проведення визначає Закон України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» від 02 вересня 2014 року № 1669-VII.

Абзацом 2 статті 1 зазначеного Закону визначено, що територія проведення антитерористичної операції - територія України, на якій розташовані населені пункти, визначені у затвердженому Кабінетом Міністрів України переліку, де проводилася антитерористична операція, розпочата відповідно до Указу Президента України «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України» від 14 квітня 2014 року № 405/2014.

Розпорядженням від 30 жовтня 2014 року № 1053-р, яке втратило чинність 02 грудня 2015 року, Кабінет Міністрів України затвердив Перелік населених пунктів, на території яких здійснюється антитерористична операція. Місто Слов'янськ Донецької області віднесене до переліку населених пунктів, на території яких здійснювалась антитерористична операція, та розпорядженням Кабінету Міністрів України від 02 грудня 2015 року № 1275-р «Про затвердження переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, та визнання такими, що втратили чинність, деяких розпоряджень Кабінету Міністрів України» м. Слов'янськ Донецької області знову віднесено до переліку населених пунктів, на території яких здійснювалась антитерористична операція.

Відповідно до частини 2-3 статті 11 «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, і втрачає чинність через шість місяців з дня завершення антитерористичної операції, крім пункту 4 статті 11 «Прикінцеві та перехідні положення» цього Закону. Дія цього Закону поширюється на період проведення антитерористичної операції та на шість місяців після дня її завершення. Закони та інші нормативно-правові акти України діють у частині, що не суперечить цьому Закону.

Згідно з абзацом 1 статті 1 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» період проведення антитерористичної операції - час між датою набрання чинності Указом Президента України «Про рішення Ради національної безпеки і оборони України від 13 квітня 2014 року «Про невідкладні заходи щодо подолання терористичної загрози і збереження територіальної цілісності України» від 14 квітня 2014 року № 405/2014 та датою набрання чинності Указом Президента України про завершення проведення антитерористичної операції або військових дій на території України.

На час вирішення справи Президентом України Указ про завершення проведення антитерористичної операції або військових дій на території України не приймався, тобто, період проведення АТО триває.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження у справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Законом України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» Кабінет Міністрів України не уповноважений зупиняти дію переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція. Перелік, затверджений розпорядженням Кабінету Міністрів України № 1053-р від 30 жовтня 2014 року на виконання Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», не скасований. Згідно з додатком до Переліку населених пунктів, на території яких здійснювалася антитерористична операція, затвердженої розпорядженням Кабінету Міністрів України № 1053-р від 30 жовтня 2014 року, до зазначених населених пунктів належить, зокрема, м. Слов'янськ. Розпорядженням Кабінету Міністрів України від 02 грудня 2015 року № 1275-р «Про затвердження переліку населених пунктів, на території, яких здійснювалася антитерористична операція, та визнання такими, що втратили чинність деяких розпоряджень Кабінету Міністрів України» м. Слов'янськ Донецької області знову віднесено до переліку населених пунктів, на території яких здійснювалась антитерористична операція.

Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті» з урахуванням змін, внесених Законом України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», порушення резидентами, крім суб'єктів господарювання, що здійснюють діяльність на території проведення антитерористичної операції на період її проведення, строків, передбачених статтями 1 і 2 цього Закону або встановлених Національним банком України відповідно до статей 1 і 2 цього Закону, тягне за собою стягнення пені за кожний день прострочення у розмірі 0,3 відсотка суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару) в іноземній валюті, перерахованої у грошову одиницю України за валютним курсом Національного банку України на день виникнення заборгованості. Загальний розмір нарахованої пені не може перевищувати суми неодержаної виручки (вартості недопоставленого товару).

Закон України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» визначає тимчасові заходи для забезпечення підтримки суб'єктів господарювання, що здійснюють діяльність на території проведення антитерористичної операції, та осіб, які проживають у зоні проведення антитерористичної операції або переселилися з неї під час її проведення. Відповідно до частини 3 статті 11 «Прикінцеві та перехідні положення» даного Закону закони та інші нормативно-правові акти України діють у частині, що не суперечить цьому Закону.

Відповідно до статті 10 Закону України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції» протягом терміну дії цього Закону єдиним належним та достатнім документом, що підтверджує настання обставин непереборної сили (форс-мажору), що мали місце на території проведення антитерористичної операції, як підстави для звільнення від відповідальності за невиконання (неналежного виконання) зобов'язань, є сертифікат Торгово-промислової палати України.

Законом України «Про тимчасові заходи на період проведення антитерористичної операції», крім як до статті 4 Закону України «Про порядок здійснення розрахунків в іноземній валюті», також були внесені зміни до частини сьомої статті 6 цього Закону, відповідно до якої підтвердженням форс-мажорних обставин є сертифікат Торгово-промислової палати України про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) або іншої уповноваженої організації (органу) країни розташування сторони договору (контракту) або третьої країни відповідно до умов договору.

Законом № 1669-УІІ доповнено Закон України «Про торгово-промислові палати в Україні» статтею 14-1 наступним змістом: Торгово-промислова палата України та уповноважені нею регіональні торгово-промислові палати засвідчують форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видають сертифікат про такі обставини протягом семи днів з дня звернення суб'єкта господарської діяльності за собівартістю. Сертифікат про форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) для суб'єктів малого підприємництва видається безкоштовно. Форс-мажорними обставинами (обставинами непереборної сили) є надзвичайні та невідворотні обставини, що об'єктивно унеможливлюють виконання зобов'язань, передбачених умовами договору (контракту, угоди тощо), обов'язків згідно із законодавчими та іншими нормативними актами, а саме: загроза війни, збройний конфлікт або серйозна погроза такого конфлікту тощо.

Судом також враховано, що у ОСОБА_1 є сертифікат Торгово-промислової палати України від 28 серпня 2016 року № 2670/05-4 про настання обставин непереборної сили у АТ «Зевс Кераміка» з 15 червня 2014 року. Стосовно того, що у сертифікаті не зазначено про те, що він виданий саме з метою підтвердження обставин непереборної сили щодо неможливості своєчасного розрахунку за операціями в сфері зовнішньоекономічної діяльності, суд зазначає, що Торгово-промисловій палаті України Законом № 1669 надано право лише засвідчувати форс-мажорні обставини (обставини непереборної сили) та видавати сертифікат про наявність таких обставин у суб'єкта господарювання.

Таким чином, в діях ОСОБА_1 суддя не вбачає склад адміністративних правопорушень, передбачених ст.ст. 162-1 ч. 1, 163-1 ч. 1, 163-4 ч. 1 КУпАП, а тому у відповідності до ст. 247 КУпАП провадження по справі підлягає закриттю.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 7, 34, 35,162-1, 163-1, 163-4, 247, 283, 284, 286 КУпАП, суддя -

П О С Т А Н О В И В :

Відмовити в притягненні до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, працюючого генеральним директором АТ «Зевс Кераміка», РНОКПП: НОМЕР_1, одруженого, має на утриманні неповнолітню дитину, який зареєстрований та проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, за ст.ст. 162-1 ч. 1, 163-1 ч. 1, 163-4 ч. 1 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, працюючого генеральним директором АТ «Зевс Кераміка», РНОКПП: НОМЕР_1, одруженого, має на утриманні неповнолітню дитину, який зареєстрований та проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, за ст.ст. 162-1 ч. 1, 163-1 ч. 1, 163-4 ч. 1 КУпАП закрити.

Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду Донецької області через Словянський міськрайонний суд.

Суддя Словянського

міськрайонного суду ОСОБА_2