Справа №359/3093/17
Провадження № 3/359/1427/2017
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 квітня 2017 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Гончаров О.М., за участю представника митниці ОСОБА_1, розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Київської митниці ДФС, про порушення митних правил за ст. 471 МК України, щодо громадянина України ОСОБА_2, (Gaievyi Borys). ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Україна, м. Київ, місце проживання: Україна, АДРЕСА_1, працює: менеджер проектів у архітектурному бюро "Артлонго", паспорт громадянина України № ER319995, виданий 18.03.2014 року,персональний номер 090920237 орган, що видав: 8090.

ВСТАНОВИВ :

07.03.2017 року о 17 годині 45 хвилин під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу „Приліт" терміналу „D" ДПМА "Бориспіль" громадянин України ОСОБА_2, який прилетів до України з Польщі, м. Варшава, рейсом № 753, літаком а/к "LOT", своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України та засвідчив про факти, що мають юридичне значення.

Після перетину пасажиром „білої лінії", яка позначає закінчення зони спрощеного митного контролю «зелений коридор», на підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України пасажиру було задано питання щодо наявності в нього готівкових коштів, на що він відповів, що має при собі менше 10 000 євро. Після цього пасажира було запрошено до службового приміщення митниці залу «Приліт" терміналу "D" ДП МА „Бориспіль", де ним була видана готівка в розмірі 17 655 євро, які знаходились у гаманці, що містився у одному з відділень рюкзака (ручна поклажа). означена готівка переміщувалась без ознак приховування.

Зі слів громадянина готівка в розмірі 17 655 належить йому особисто,. Пасажир обрав проходження митного контролю "зеленим коридором", де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує 10 000 євро (чи еквівалент цієї суми в іншій валюті).

З виявленої суми громадянину України ОСОБА_3,було пропущено 10 000 євро. Зі протоколом про порушення митних правил вилучено 7 655 євро.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації та дозвільних документів на право переміщення готівки понад 10 000 євро пасажир не надав, до моменту перетину ним «білої лінії» до інспектора на стійку митної консультації не звертався.

Таким чином, своїми діями громадянин України ОСОБА_2 під час проходження митного контролю в залі «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянином України ОСОБА_2, який формою проходження митного контролю обрав проходження через «зелений коридор», готівкових коштів в обсязі, що підлягає обов'язковому письмовому декларуванню у повному обсязі з поданням банківських документів про зняття готівки з рахунку, передбаченому відповідно до Інструкції про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженою Постановою Правління НБУ № 148 від 27.05.2008 р. зі змінами внесеними Постановою Правління НБУ № 312 від 25.07.2012 р., мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

Підстав для перенесення розгляду справи, направлення матеріалів для додаткової перевірки, закриття провадження в справі - судом не встановлено.

В судовому засіданні представник ОСОБА_2 - ОСОБА_4, що діє на підставі довіреності, просить застосувати штраф та повернути вилучені кошти, оскільки вони є заробітною платою. Крім того вилучення коштів становить надмірний тягар лоя ОСОБА_2 та його сім;ї.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши представника митниці , який просить застосувати штраф та вилучення валюти; приходжу до наступного висновку.

Ст. 471 МК України передбачає відповідальність за порушення встановленого цим кодексом порядку походження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження через «зелений коридор» товарів, переміщення яких через митний кордон заборонено або обмежено законодавством України, за що встановлена відповідальність в виді штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а у разі якщо безпосередніми предметами правопорушення є товари, переміщення яких через митний кордон України заборонено, або обмежено законодавством України, - також конфіскація цих товарів.

Як видно з наведеної норми, диспозиція статті є бланкетною - такою, яка вказує на порушення особою інших норм права.

Порядок проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю регулюється ст. 366 МК України та Правилами застосування спрощеного порядку здійснення митного контролю предметів, що переміщуються громадянами, які прямують авіаційним транспортом, затвердженими наказом Держмитслужби України №137 від 18.02.2006 р., відповідно до яких:

Двоканальна система - це спрощена система митного контролю, яка дає громадянам змогу здійснювати декларування, обираючи один з двох каналів проходу через митний кордон України.

Канал, позначений символами зеленого кольору («зелений коридор») призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України, або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Громадянин самостійно обирає відповідний канал для проходження митного контролю за двоканальную системою. Обрання «зеленого коридору» вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через Митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території та свідчать про факти, що мають юридичне значення.

Громадяни, які проходять через «зелений коридор», звільняються від подання письмової митної декларації, проте не звільняються від обов'язкового дотримання порядку переміщення товарів через митний кордон України.

Згідно з ч. 5 ст. 366 МК України, обрання «зеленого коридору» вважається заявою особи про те, що переміщені нею через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню.

Під термін товари підпадає в тому числі і іноземна валюта, згідно з положеннями ст. 4 ч. 1, п. 1 б), п.57 МК України.

Відповідно до вимог ст. 197 МК України на окремі товари встановлюються обмеження щодо їх переміщення через митний кордон України. В даному випадку такі обмеження встановлені на рівні 10 000 євро, в зв'язку з чим валютні цінності, які переміщував правопорушник є товарами, переміщення яких через митний кордон України обмежене.

Питання обмеження щодо переміщення окремих товарів через митний кордон України, в тому числі валюти, регулюються ст. 197 МК України, де зазначено, що обмеження щодо ввезення на митну територію України та вивезення за її межі валютних цінностей, а також порядок переміщення їх через митний кордон України, у тому числі особливості декларування валютних цінностей (зокрема, визначення граничних сум, які підлягають письмовому або усному декларуванню) можуть встановлюватися Національним банком України (НБУ).

Відповідно до п.1 розділу 2 Інструкції про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженої постановою НБУ № 148 від 27.05.2008 р. з наступними змінами, фізична особа має право ввозити в Україну готівку в сумі, що не перевищує в еквіваленті 10 000 євро без письмового декларування митному органу, а п.4 розділу 2 цієї ж Інструкції встановлено, що фізична особа має право ввезти в Україну готівку, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро за наявності документів, що підтверджують зняття готівки з рахунків банків (фінансових установ) виключно на ту суму, що перевищує 10000 євро. Строк дії таких документів 30 календарних днів, починаючи з дня видачі.

При цьому для осіб - нерезидентів НБУ встановив більші обмеження, а саме відповідно до постанови НБУ №312 від 25.07.2012 р. фізична особа - нерезидент має право ввозити в Україну готівку в сумі, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро за умови письмового декларування митному органу валюти в повному обсязі.

Під час судового розгляду знайшло підтвердження, що 07 березня 2017 р. в 17 год. 45 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «D» ДП MA «Бориспіль» громадянин України ОСОБА_2, який прилетів до України з Чехії, своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо вивезення за межі митної території України та засвідчив про факти, що мають юридичне значення.

Після перетину пасажиром «білої лінії», яка позначає закінчення зони спрощеного митного контролю «зелений коридор», на підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України пасажиру було задано запитання щодо наявності в нього готівки, на що він відповів, що має при собі менше 10 000 євро. Після цього пасажира було запрошено до службового приміщення митниці та запропоновано пред'явити всю валюту. Громадянином України ОСОБА_2 було видано готівку в розмірі 17655 євро.

Факт скоєння правопорушення підтверджується: протоколом про порушення митних правил, який підписав гр.-н України ОСОБА_2 та відповідно до якого митним органом було пропущено суму готівкової валюти в еквіваленті 10 000 євро та було вилучено у останньої7655 євро, що перевищувало суму еквівалентну 10 000 євро; письмовими поясненнями ОСОБА_2 , де він вказав, що митну декларацію не заповнював та до інспекторів митниці з приводу декларування валюти не звертався. Переміщувані кошти належали йому особисто. Вину визнає ( а.с.6-8) .

Таким чином приходжу до висновку, що в діях громадянина України ОСОБА_2 вбачаються ознаки правопорушення, передбаченого ст. 471 Митного кодексу України.

Так, дійсно громадянин України ОСОБА_2 допустив порушення вимог ст. 366 МК України порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

З цього приводу у суду достатні підстави для визнання останнього винним у скоєнні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України

Суд відзначає, що валюта, яка може бути законно вивезена з території України не обмежена, а обмежена лише сума, яка може бути ввезена без письмового декларування (10 000 євро) і тому у особи існує лише обов'язок щодо декларування таких коштів залежно від суми , що в повній мірі відповідає вимогам діючого в Україні законодавства, оскільки, як зазначалось вище, фізична особа , громадянин України, має право ввезти в Україну та вивезти з неї готівку, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро за наявності документів, що підтверджують зняття готівки з рахунків банків (фінансових установ) виключно на ту суму, що перевищує 10000 євро , яких у громадянина України ОСОБА_2. не було.

Вказані вимоги діючого законодавства України повною мірою відповідають Міжнародній конвенції ООН проти транснаціональної організованої злочинності, прийнятої резолюцією 15/25 Генеральної Асамблеї ООН 15.11.2000 р. та ратифікованої Верховною Радою України 04.02.2004 р. (набула чинності в Україні з 21.05.2004 р.)

Наявність вимоги закону про необхідність банківських рахунків для пропуску валюти на територію України покладає на особу обов'язок підтвердити законне джерело походження коштів.

Крім того, як пояснив представник митниці і про що зазначено в протоколі, в аеропорту зона митного контролю дуже інформативна - в ній наявні великі стенди з роз'ясненнями правил проходження митного кордону на декількох мовах, наявний комп'ютерний термінал, через який можна отримати будь-яку довідку по порядку проходження митного контролю і ввезення на територію України валюти.

При таких обставинах, будь-які достовірні дані про законне походження коштів відсутні. Хоча походження валюти ніким не оспорюється, суд відзначає, що оскільки сама особа, яка ввозить кошти, зобов'язана мати на них рахунки банку, тому саме ця особа має довести, що валюта отримана законним шляхом.

Посилання ОСОБА_3, що вилучені кошти є заробітною платою документально, тобто належними та допустимими доказами , не доведено.

Наданий контракт на працевлаштування тільки визначає умови оплати, проте відсутні будь які докази про отримання коштів як зарплати за контрактом.

Надана суду копія розписки свідчить про отримання 01.02.2017 року гр.-ном ОСОБА_5 від ОСОБА_2 кошів в сумі 18000 євро , проте вона не містить підпису боржника , що він повернув ці кошти ОСОБА_3, що ставить під сумнів достовірність наданого документу, який суд не може визнати належним доказом.

Санкція ст. 471 МК України передбачає обов'язкову конфіскацію предмета правопорушення. Крім того, в даному випадку мова йде не про майнову шкоду державі, а про ефективну боротьбу з відмиванням грошових коштів (ст. 7 Конвенції ООН), в якій додаткове стягнення у виді конфіскації предмета правопорушення є не стільки мірою покарання, як мірою, яка запобігає скоєнню правопорушень в подальшому як самою особою, яка його допустила, так і іншими особами.

В зазначеній санкції передбачена конфіскація предмету правопорушення на виконання міжнародних обов'язків України в боротьбі з відмиванням грошових коштів.

Європейський суд з прав людини неодноразово у своїх рішеннях наголошує, що держава при конфіскації майна зобов;язана додержуватися, зокрема третього критерію правомірності позбавлення майна (балансу інтересів), визначеного ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення від 9 червня 2005 р. у справі «Бакланов проти Російської Федерації»; від 24 березня 2005 р. у справі «Фрізен проти Російської Федерації»; від 15 травня 2008 р. у справі «Надточій проти України», від 06 листопада 2008 року у справі «Ісмаїлов проти Російської Федерації», рішення від 23 вересня 1982 р. у справі «Спорронґ і Льоннрот протии Швеції»). Зазначений критерій передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між поставленою метою та засобами, які використовуються для її досягнення. ЄСПЛ вважає, що будь-яке втручання у право власності обовязково повинне відповідати принципу пропорційності. «Справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар». Цей критерій більшою мірою оціночний і стосується обставин кожної конкретної справи, а тому повинен бути встановлений щодо кожного конкретного субєкта у кожній справі на підставі безпосередньо зясованих обставин і фактів.

Зважаючи на те, що по справі, яка розглядається, не встановлено законності походження коштів, які перевозилися громадянином України ОСОБА_2 , тому є безпідставним застосування рішень Європейського суду з прав людини , де з достовірністю було встановлено саме законне походження коштів.

ОСОБА_2 не надав документів, що підтверджують зняття готівки з рахунків банків (фінансових установ) виключно на ту суму, що перевищує 10000 євро. Строк дії таких документів 30 календарних днів, починаючи з дня видачі.

Суд бере до уваги відсутність підстав для застосування положень ст.1 Протоколу №1 до Європейської Конвенції "Про захист прав людини і основоположних свобод", оскільки, в матеріалах справи відсутні докази, які б свідчили про виключні обставини справи, а також про покладання на громадянина України ОСОБА_2 "індивідуального надмірного тягаря", або про те, що конфіскація вилучених у неї грошей, ставить під загрозу його гідне людське існування. Також судом враховано повернення особі коштів в сумі еквіваленту 10000 євро.

Посилання особи на відсутність умислу на вчинення даного правопорушення не може бути підставою для закриття справи, оскільки порушення митних правил, передбачене ст.471 МК України може вчинятись як умисно, так і через необережність . Дана обставина також не впливає на кваліфікацію та вид покарання.

Підстави для припинення справи за ст. 22 КУпАП також відсутні.

На підставі статті ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом;якшують і обтяжують відповідальність.

Обтяжуючих та пом;якшуючих відповідальність особи обставин судом не встановлено.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Враховуючи характер скоєного, матеріали справи, встановлені судом обставини, зазначені норми закону, суддя дійшов висновку, що на правопорушника має бути накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (1700 грн.) та конфіскації вилученої валюти.

Крім того, з правопорушника слід стягнути судовий збір в розмірі 320 грн. в дохід Держави . Витрати на транспортування предметів правопорушення складають 31,96 грн..

Керуючись п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», ст..ст. 3,10,471 МК України,ст.ст.8,23,33 КУпАП

ПОСТАНОВИВ:

Громадянина України ОСОБА_2 , ("Gaievyi Borys). ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Україна, м. Київ, місце проживання: Україна, АДРЕСА_1, працює: менеджер проектів у архітектурному бюро "Артлонго", паспорт громадянина України № ER319995, виданий 18.03.2014 року,персональний номер 090920237 орган, що видав: 8090. визнати винним в скоєнні правопорушення, передбаченого ст.471 МК України і накласти адміністративне стягнення в вигляді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає суму в розмірі 1700 грн. штрафу з конфіскацією валюти, тимчасово вилученої за протоколом від 07 березня 2017 року , з перерахуванням суми штрафу на р/р № 5004, , код банку 821018, одержувач Державний бюджет України, банк одержувач: ГУ ДКСУ у Київській області, код КДБ 21081100, код виду надходжень до бюджету 050, в дохід Держави.

Конфіскувати в дохід держави України (отримувач: Державна фіскальна служба України; ; МФО банку 380805; банк отримувача ПАТ "ОСОБА_6 Аваль"; рахунок НОМЕР_1; код бюджетної класифікації 24010300; код виду надходжень бюджету: 052), -7655 ( сім тисяч шістьсот пятьдесят пять) Євро

Стягнути з громадянина України ОСОБА_2 , ("Gaievyi Borys). ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Україна, м. Київ, місце проживання: Україна, АДРЕСА_1, працює: менеджер проектів у архітектурному бюро "Артлонго", паспорт громадянина України № ER319995, виданий 18.03.2014 року,персональний номер 090920237 орган, що видав: 8090.- 320 гривень судового збору в дохід Держави, з перерахуванням суми судового збору на розрахунковий рахунок 0004, МФО 821018, , отримувач - Бориспільське УДКСУ Київської області, банк отримувача - ГУ ДКСУ у Київській області.

Стягнути з громадянина України ОСОБА_2 , ("Gaievyi Borys). ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Україна, м. Київ, місце проживання: Україна, АДРЕСА_1, працює: менеджер проектів у архітектурному бюро "Артлонго", паспорт громадянина України № ER319995, виданий 18.03.2014 року,персональний номер 090920237 орган, що видав: 8090 .на користь Київської митниці Державної фіскальної служби України понесені витрати у справі про порушення митних правил на транспортування предметів правопорушення в розмірі 31 гривня 96 копійок, з перерахуванням суми витрат на розрахунковий рахунок № 9083, отримувач: Київська митниця ДФС, , код банку 820172, банк отримувача ГУ ДКСУ у Київській області.

Постанова може бути оскарженою особою, стосовно якої вона винесена, представником такої особи або митним органом, який здійснював провадження у справі до апеляційного суду Київської області через Бориспільський міськрайонний суд Київської області протягом 10 днів з дня її винесення, набуває чинності після закінчення строку на її оскарження та пред»явленою до виконання протягом 3-х місяців з наступного дня після набрання постановою законної сили.

Постанова суду набрала законної сили ___________________.

Суддя О. М.Гончаров