Справа № 405/69/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.02.2017 року суддя Ленінського районного суду м. Кіровограда Плохотніченко Л.І., за участю секретаря Погрібної А.А., прокурорів Федотової М.О., Солопова В.Ю., особи, відносно якої складено протокол про адміністративну відповідальність ОСОБА_1, його захисника ОСОБА_2, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду у м. Кропивницькому справу за протоколом про адміністративне правопорушення, передбачене ч. ч. 1, 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення, відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, українця, громадянина України, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрованого та проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4 (Тимірязєва), 105/46, до кримінальної та адміністративної відповідальності, у тому числі за вчинення корупційних та повязаних з корупцією правопорушень не притягався, до категорії учасників війни і ліквідаторів наслідків аварії на ЧАЕС не відноситься, секретаря Кіровоградської міської ради 7-го скликання,

В С Т А Н О В И В:

04 січня 2017 року, старшим оперуповноваженим в особливо важливих справах УЗЕ в Кіровоградській області ДЗЕ НП України майором поліції ОСОБА_3, відповідно до ст. 23 Закону України від 02.07.2015 № 580-VIII «Про Національну поліцію України», аб. 12 ч. 1 ст. 1 Закону України від 14.10.2014 № 1700-VII «Про запобігання корупції», п. 1 ч. 1 ст. 255 Кодексу України про адміністративні правопорушення від 07.12.1984 № 8073-Х, за наслідками розгляду матеріалів перевірки про скоєння адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією було складено протокол відносно ОСОБА_1, який 23.09.2016 порушив вимоги п. п. 1-4 ч. 1 ст. 28, ч. 2 ст. 35 Закону та ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», чим скоїв адміністративні правопорушення, повязані з корупцією, передбачені ч. ч. 1, 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення, за наступних обставин.

ОСОБА_1 станом на 23.09.2016 року перебував депутатом Кіровоградської міської ради 7-го скликання. Реалізуючи повноваження депутата Кіровоградської міської ради, ОСОБА_1 23.09.2016 приймав участь у шостому засіданні четвертої сесії Кіровоградської міської ради сьомого скликання, у розгляді пропозицій, проектів рішень порядку денного.

Разом з тим, 23.09.2016 на розгляд Кіровоградської міської ради виносилася пропозиція про включення до порядку денного питання про внесення кандидатури ОСОБА_1 на посаду секретаря Кіровоградської міської ради та питання про обрання депутата ОСОБА_1 секретарем Кіровоградської міської ради.

В результаті розгляду 23.09.2016 року Кіровоградською міською радою було прийнято рішення про включення до порядку денного пропозицію міського голови «Про внесення кандидатури на посаду секретаря Кіровоградської міської ради сьомого скликання ОСОБА_1О.». Крім того, у подальшому, у ході засідання Кіровоградської міської ради лічильна комісія ради внесла до бюлетеня таємного голосування про обрання секретаря Кіровоградської міської ради сьомого скликання кандидатуру ОСОБА_1; голова лічильної комісії ОСОБА_4 зачитав протокол № 1 засідання лічильної комісії Кіровоградської міської ради сьомого скликання про затвердження зразка бюлетеня таємного голосування про обрання секретарем Кіровоградської міської ради сьомого скликання ОСОБА_1; ОСОБА_4 представив депутатам зразок бюлетеня таємного голосування, пояснив порядок заповнення бюлетеня та ознайомив із процедурою проведення таємного голосування; після цього пройшла процедура таємного голосування та підрахунку голосів. Після проведення процедури таємного голосування ОСОБА_4 зачитав протокол № 2 засідання лічильної комісії про результати таємного голосування про обрання секретарем Кіровоградської міської ради сьомого скликання ОСОБА_1 відповідно до якого за підсумками таємного голосування за обрання на посаду секретаря Кіровоградської міської ради ОСОБА_1 проголосували 24 депутати. Більшістю голосів депутатів від загального складу ради рішення прийнято. Після цього, інформація голови лічильної комісії щодо результатів таємного голосування про обрання секретарем Кіровоградської міської ради ОСОБА_1 була взята до відома.

Встановлено відсутність фактів самостійного публічного оголошення ОСОБА_1 про наявність у нього реального чи потенційного конфлікту інтересів до та під час голосування по:

-пропозиції Кіровоградського міського голови ОСОБА_5 про включення до порядку денного питання про внесення кандидатури ОСОБА_1 на посаду секретаря Кіровоградської міської ради 7-го скликання;

-питанню обрання депутата ОСОБА_1 секретарем Кіровоградської міської ради 7-го скликання.

Крім того встановлено факти самостійного голосування ОСОБА_1 по:

-пропозиції Кіровоградського міського голови про включення до порядку денного шостого засідання четвертої сесії Кіровоградської міської ради сьомого скликання питання про внесення кандидатури ОСОБА_1 на посаду секретаря Кіровоградської міської ради 7-го скликання.

-по питанню обрання депутата ОСОБА_1 секретарем Кіровоградської міської ради.

Ні до проведення шостого засідання 23.09.2016 Кіровоградської міської ради, ні під час розгляду вказаної пропозиції та питання, ОСОБА_1 самостійно публічно не оголошував про наявність у нього реального чи потенційного конфлікту інтересів, у розумінні та відповідно до вимог ст. ст. 1, 28, 35 Закону та 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Разом з тим, бездіяльність ОСОБА_1 до та під час розгляду вказаної пропозиції та питання носить протиправний характер з огляду на наступне.

Відповідно до пп. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону депутат Кіровоградської міської ради 7-го скликання ОСОБА_1 був субєктом, на якого поширювалася дія цього Закону та на нього поширювалися обмеження та зобовязання, передбачені Законом.

Відповідно до ст. 28 Закону України від 14.10.2014 № 1700-VII «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пункті 1 частини першої статті 1 цього Закону, зобов'язані:

- вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

- повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

- не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

- вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Згідно зі ст. 35 цього ж Закону правила врегулювання конфлікту інтересів в діяльності депутатів місцевих рад визначаються законами, які регулюють статус відповідних осіб та засади організації відповідних органів. У разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо ), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу. У разі якщо неучасть особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу, у прийнятті рішень цим органом призведе до втрати правомочності цього органу, участь такої особи у прийнятті рішень має здійснюватися під зовнішнім контролем. Рішення про здійснення зовнішнього контролю приймається відповідним колегіальним органом.

Разом з тим, 23.09.2016 на засіданні Кіровоградської міської ради у присутності ОСОБА_1 розглядалася пропозиція та питання, що стосувалися можливості обрання його на посаду посадової особи місцевого самоврядування секретаря Кіровоградської міської ради.

Зазначене було обставинами, що викликало суперечність між приватним інтересом ОСОБА_1 та його представницькими повноваженнями, що впливало на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень. Тобто, у ОСОБА_1 виник реальний конфлікт інтересів.

Наявність реального конфлікту інтересів у ОСОБА_1 підтверджується можливістю: бути призначеним на службу в органах місцевого самоврядування; набуття прав та повноважень посадової особи місцевого самоврядування секретаря міської ради; отримати статус посадової особи місцевого самоврядування та отримати відповідний ранг посадової особи місцевого самоврядування в межах відповідної категорії посад.

Наявність приватного інтересу у ОСОБА_1 під час розгляду вказаної пропозиції та питання у формі його майнового інтересу, зумовлена можливістю: отримання заробітної плати за рахунок місцевого бюджету; фінансового та матеріально-технічного забезпечення своєї служби за рахунок коштів місцевого бюджету; отримати матеріальне та соціально-побутове забезпечення посадової особи місцевого самоврядування.

Одночасно, депутат ОСОБА_1, подавши у невстановлений час та у невстановленому місці ОСОБА_5 повідомлення, про наявність конфлікту інтересів під час розгляду вказаної пропозиції та питання, підтвердив факт виникнення у нього конфлікту інтересів з вказаного приводу. Разом з тим, вказаний факт не означає вчасне та правильне інформування ОСОБА_1 про конфлікт інтересів відповідно до Закону так як підтверджуючі відомості щодо цього відсутні та проведеною перевіркою встановлені не були.

Відповідно до інформації, отриманої від Кіровоградської міської ради від 11.11.2016 № 7213/28-05-24 ОСОБА_1 не повідомляв самостійно публічно про наявність конфлікту інтересів, у т.ч. на шостому засіданні четвертої сесії Кіровоградської міської ради сьомого скликання при розгляді вказаної пропозиції та питання. Для внесення до протоколу названого засідання ОСОБА_1 була подана письмова заява міському голові ОСОБА_6 про наявність конфлікту інтересів, яка була отримана працівниками виконавчого апарату ради після проведення засідання Кіровоградської міської ради.

Таким чином перевіркою встановлено та матеріалами справи підтверджено: відсутність фактів самостійного публічного оголошення ОСОБА_1 про наявність у нього реального чи потенційного конфлікту інтересів до та під час голосування по пропозиції Кіровоградського міського голови ОСОБА_5 про включення до порядку денного питання про внесення кандидатури ОСОБА_1 на посаду секретаря Кіровоградської міської ради; відсутність фактів самостійного публічного оголошення ОСОБА_1 про наявність у нього реального чи потенційного конфлікту інтересів до та під час голосування по питанню обрання депутата ОСОБА_1 секретарем Кіровоградської міської ради.

Згідно з матеріалами справи, також встановлено факти самостійного голосування ОСОБА_1 по: пропозиції Кіровоградського міського голови про включення до порядку денного шостого засідання четвертої сесії Кіровоградської міської ради питання про внесення кандидатури ОСОБА_1 на посаду секретаря Кіровоградської міської ради; питанню обрання депутата ОСОБА_1 секретарем Кіровоградської міської ради.

Крім того, в період часу пленарного засідання шостого засідання четвертої сесії Кіровоградської міської ради сьомого скликання з 15 год. 22 хв. до 15 год. 29 хв. Кіровоградському міському голові ОСОБА_5 особи, присутні на вказаному пленарному засіданні, у т.ч. ОСОБА_1 будь-яких документів, листів, повідомлень не передавали.

У ході перевірки, також проаналізовано положення Регламенту Кіровоградської міської ради 7-го скликання, затвердженого рішенням Кіровоградської міської ради від 29.03.2016 № 183, відповідно до п. 2 ст. 31 якого пленарне засідання є правомочним за умови участі у ньому більше половини депутатів від загального складу ради. Участь депутатів у пленарному засіданні визначається за їх особистими підписами при реєстрації, а також електронною системою голосування «Рада-В», яка проводиться перед початком засідання. Дані щодо присутності оголошуються головуючим на початку засідання. Відповідно до інформації Кіровоградської міської ради від 15.12.2016 року № 7851/28-05-24 та протоколу засідання Кіровоградської міської ради, що відбулося 23.09.2016 на початку засідання 40 депутатів зареєструвалися в залі за допомогою електронної системи «Рада-В». Таким чином, з урахуванням викладеного, та положень Регламенту ради 23.09.2016 року правомочність ради під час розгляду окремих питань та пропозицій як колегіального органу за умови неучасті ОСОБА_1 у голосуваннях втрачена б не була. Разом з тим, перед голосуванням по пропозиції Кіровоградського міського голови ОСОБА_5 включити до порядку денного питання про обрання секретаря міської ради ОСОБА_1 реєстрація депутатів відбулася о 13 год. 51 хв. 36 сек. Відповідно до відомостей електронної системи голосування «РАДА-В» у залі на вказаний час було зареєстровано 39 депутатів, що, також, вказує на те, що без участі ОСОБА_1 у розгляді радою окремих питань та пропозицій правомочність цього колегіального органу не було б втрачено. Таким чином, на момент розгляду та голосування по вказаній пропозиції та питанню ОСОБА_1 відповідно до положень ч. 2 ст. 35 Закону, не мав права брати участь у прийнятті рішення радою, а про конфлікт інтересів міг заявити будь-який інший член ради або учасник засідання.

Враховуючи те, що ОСОБА_1 реалізує повноваження депутата міської ради відповідно до Конституції України, Законів України «Про місцеве самоврядування в Україні» та «Про статус депутатів місцевих рад», а робота міської ради проводиться сесійно у формі пленарних засідань сесій то ОСОБА_1 під час реалізації своїх повноважень, повязаних з розглядом питань, що відносяться до виключної компетенції міської ради, у випадку отримання ним інформації про наявність у нього реального чи потенційного конфлікту інтересів повинний був діяти у спосіб, передбачений розділом V «Запобігання та врегулювання конфлікту інтересів» (ст.ст. 28, 35 Закону), з урахуванням ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», а саме: не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; повідомити не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли ОСОБА_1 дізнався про наявність у нього реального чи потенційного конфлікту інтересів Кіровоградську міську раду; вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів у т.ч. шляхом не прийняття участі у прийнятті рішень Кіровоградською міською радою з вказаної пропозиції та питання відповідно до ст. 35 Закону; прийняти участь у засіданні та розгляді вказаної пропозиції та питання лише у разі, якщо неучасть ОСОБА_1, призвела б до втрати правомочності ради, у такому разі участь ОСОБА_1 у прийнятті рішень мала б здійснюватися під зовнішнім контролем, а рішення про це повинно було прийматися радою та за рішенням відповідної комісії ради; у випадку участі ОСОБА_1 за зазначених вище умов у розгляді вказаної пропозиції та питання радою, останній повинен був самостійного публічно оголосити про це 23.09.2016 року під час засідання ради, на якому розглядалися вказана пропозиція та питання.

Відповідно до положень ст. 38 Конституції України громадяни мають право брати участь в управлінні державними справами, у всеукраїнському та місцевих референдумах, вільно обирати і бути обраними до органів державної влади та органів місцевого самоврядування.

Згідно з Рішенням Конституційного суду України від 06.07.1999 № 7-рп/99 положення частини першої статті 38 Конституції України, відповідно до якого громадяни мають право «вільно обирати і бути обраними до органів державної влади та місцевого самоврядування», в контексті положень частини другої статті 78 Конституції України треба розуміти так, що громадянину України надано право вільно бути обраним до будь-якого органу місцевого самоврядування, у т.ч. міської ради, а також бути обраним міським головою, але реалізувати набутий представницький мандат громадянин може тільки в одному з цих органів чи на посаді міського голови. Однак, Конституція України не визначає це як обовязок кожного громадянина. Аналізом чинних законодавчих актів не виявлено норм, які зобовязували депутатів місцевої ради обиратися на посаду секретаря відповідної ради тим більше голосувати за це. Більше того, стаття 68 Конституції України визначає, що кожен зобов'язаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей, а незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності. Стаття 24 Конституції України встановлює, що громадяни мають рівні конституційні права і свободи та є рівними перед законом; не може бути привілеїв чи обмежень за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, за мовними або іншими ознаками. Поряд з цим, аналізуючи положення законів України «Про місцеве самоврядування в Україні», «Про службу в органах місцевого самоврядування», «Про статус депутатів місцевих рад», встановлено, що обсяг повноважень, прав і свобод депутата місцевої ради, якими він наділений для представлення інтересів громади, ніяким чином не розширюється чи звужується у звязку з його обранням чи не обранням на посаду секретаря місцевої ради. Тобто, питання обрання чи необрання конкретного депутата на посаду секретаря ради прав його виборців ніяким чином не порушує, що ставить це питання в розряд тих, що приймаються виключно для забезпечення діяльності відповідної ради.

Стаття 172-7 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів: неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів; вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів. Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Відповідно до ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Повідомлення ОСОБА_1 у формі письмової заяви міському голові ОСОБА_6 про наявність конфлікту інтересів, яке було отримано працівниками виконавчого апарату ради після проведення засідання Кіровоградської міської ради підтверджує: факт виникнення у ОСОБА_1 конфлікту інтересів під час розгляду вказаної пропозиції та питання; особисте усвідомлення ОСОБА_1 цього факту та бажання прийняти участь у голосуваннях, незважаючи на встановлені ст.ст. 28, 35 Закону заборони. Безпосередньо повідомлення, здійснене у вигляді заяви ОСОБА_1, не є вчасним публічним самостійним оголошенням, як того вимагають названі закони.

Прокурор у судовому засіданні обставини викладені в протоколі підтримав, вказав на наявність підстав для притягнення особи до відповідальності.

Під час розгляду справи ОСОБА_1 та його захисник ОСОБА_2 надали пояснення, відповідно до яких зазначені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини не визнали, провадження по справі просили закрити.

Заслухавши прокурора, особу, стосовно якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 та його захисника ОСОБА_2, свідків, які з`явилися у судове засідання, вивчивши матеріали справи, суд дійшов до таких висновків.

Секретар сільської, селищної, міської ради працює в раді на постійній основі. Секретар ради обирається радою з числа її депутатів на строк повноважень ради за пропозицією відповідного сільського, селищного, міського голови. Пропозиція щодо кандидатури секретаря ради може вноситися на розгляд ради не менш як половиною депутатів від загального складу відповідної ради (ч. 1 ст. 50 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»).

Відповідно до частин 1, 2 ст. 59 1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

Здійснення контролю за дотриманням вимог частини першої цієї статті, надання зазначеним у ній особам консультацій та розяснень щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, поводження з майном, що може бути неправомірною вигодою та подарунками, покладається на постійну комісію, визначену відповідною радою.

У відповідності до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції»: спеціально уповноваженими субєктами у сфері протидії корупції є органи прокуратури, Національної поліції, Національне антикорупційне бюро України, Національне агентство з питань запобігання корупції.

Згідно з ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції»: корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність; приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у звязку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях; реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень; правопорушення, повязане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Обов`язковою ознакою, за якою будь яка неправомірна поведінка державних службовців або інших осіб, уповноважених на виконання функцій держави, може визнаватися корупційною, є корисливою або інший особистий інтерес таких осіб або інтерес третіх осіб.

При розгляді зазначеної категорії справ про адміністративні правопорушення, корупційні правопорушення характеризуються умисною формою вини.

Відповідно до ч. 1 та 2 ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції» правила врегулювання конфлікту інтересів в діяльності Президента України, народних депутатів України, членів Кабінету Міністрів України, керівників центральних органів виконавчої влади, які не входять до складу Кабінету Міністрів України, суддів, суддів Конституційного Суду України, голів, заступників голів обласних та районних рад, міських, сільських, селищних голів, секретарів міських, сільських, селищних рад, депутатів місцевих рад визначаються законами, які регулюють статус відповідних осіб та засади організації відповідних органів.

У разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

За змістом ст. 172 -7 КУпАП особистий інтерес це користь, вигода, яка стосується (або цікавить) особи, і які вона бажає отримати для себе особисто або близьких осіб.

Об`єктивна сторона даного правопорушення полягає в бездіяльності особи яка знала про наявність особистих інтересів чи обставин, які можуть вплинути на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, привести до невиконання або неналежного виконання своїх посадових обовязків, тому зобовязана була повідомити про це своєму керівнику, однак не зробила цього.

Суб`єктивна сторона характеризується прямим умислом.

Відповідно до ч. ч. 1 та 2 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його

вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих,

свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або

свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному

режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами (ст. 251 КУпАП).

Згідно зі ст. 252 та 280 КУпАП суд повинен всебічно, повно і об'єктивно

дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з`ясувати чи було вчинене адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється на засадах рівності перед законом і органом (посадовою особою), який розглядає справу, всіх громадян незалежно від раси, кольору шкіри, політичних, релігійних та інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, мови та інших обставин (ст. 248 куПап).

Як встановлено під час розгляду справи, ОСОБА_1, станом на 23.09.2016 року перебував депутатом Кіровоградської міської ради 7-го скликання. Реєстрація ОСОБА_1 депутатом Кіровоградської міської ради підтверджується постановою Кіровоградської міської ради № 123 від 09.11.2015 року «Про реєстрацію обраних депутатів Кіровоградської міської ради» (а.с.44-46).

Отже, на реалізацію повноваження депутата Кіровоградської міської ради, ОСОБА_1 23.09.2016 року приймав участь у шостому засіданні четвертої сесії Кіровоградської міської ради сьомого скликання, у розгляді пропозицій, проектів рішень порядку денного.

Разом з тим, 23.09.2016 року на розгляд Кіровоградської міської ради виносилася пропозиція про включення до порядку денного питання про внесення кандидатури ОСОБА_1 на посаду секретаря Кіровоградської міської ради та питання про обрання депутата ОСОБА_1 секретарем Кіровоградської міської ради, в результаті чого Кіровоградською міською радою було прийнято рішення про включення до порядку денного пропозицію міського голови «Про внесення кандидатури на посаду секретаря Кіровоградської міської ради сьомого скликання ОСОБА_1О.».

До проведення процедури таємного голосування, у ході засідання Кіровоградської міської ради лічильна комісія ради внесла до бюлетеня таємного голосування про обрання секретаря Кіровоградської міської ради сьомого скликання кандидатуру ОСОБА_1; головою лічильної комісії ОСОБА_4 було зачитано протокол № 1 засідання лічильної комісії Кіровоградської міської ради сьомого скликання про затвердження зразка бюлетеня таємного голосування про обрання секретарем Кіровоградської міської ради сьомого скликання ОСОБА_1 та представлено депутатам зразок бюлетеня таємного голосування і розяснено порядок заповнення бюлетеня та ознайомлено із процедурою проведення таємного голосування, після чого пройшла процедура таємного голосування з проведенням подальшого підрахунку голосів.

За наслідками проведення таємного голосування голова лічильної комісії ОСОБА_4 зачитав протокол № 2 засідання лічильної комісії про результати таємного голосування про обрання секретарем Кіровоградської міської ради сьомого скликання ОСОБА_1, відповідно до якого за обрання на посаду секретаря Кіровоградської міської ради ОСОБА_1 проголосували 24 депутати. Більшістю голосів депутатів від загального складу ради рішення було прийнято.

Для внесення до протоколу названого засідання ОСОБА_1 була подана письмова заява міському голові ОСОБА_6 про наявність конфлікту інтересів, яка була отримана працівниками виконавчого апарату ради.

Проте, відповідно до зясованих під час розгляду справи обставин суд зазначає, що приймаючи участь у голосуванні щодо вирішення питання про обрання його секретарем Кіровоградської міської ради, ОСОБА_1 діяв не особисто, рішення приймалось колегіальним органом, тобто депутатським корпусом на сесії міської ради із дотриманням передбаченої законом процедури.

Згідно з ч. 1 та 2 ст. 272 КУпАП як свідок у справі про адміністративне правопорушення може бути викликана кожна особа, про яку є дані, що їй відомі які-небудь обставини, що підлягають установленню по даній справі.

На виклик органу (посадової особи), у провадженні якого перебуває справа, свідок зобов'язаний з'явитися в зазначений час, дати правдиві пояснення, повідомити все відоме йому по справі і відповісти на поставлені запитання.

Свідок ОСОБА_7 суду показав,що він є депутатом Кіровоградської міської ради, перед проведенням засідання сесії відбувається реєстрація депутатів. Підрахунок голосів відбувається за допомогою електронного апарата Рада, тобто автоматично. За кожним депутатом закріплюється окрема картка та депутат реєструється, без такої картки реєстрація неможлива. 23.09.2016 року був присутнім на сесії та йому відомі результати голосування, а саме більшість голосів була на користь ОСОБА_1. ОСОБА_1, коли назвали його ім`я, ішов до кабіни голосувати, не зважаючи на те зауваження яке він йому зробив щодо вимог закону, голосував він за себе чи ні це йому не відомо. Про наявність конфлікту інтересів ОСОБА_1 нікому не повідомив.

Свідок ОСОБА_8 суду показала, що вона працює начальником управління апарату Кіровоградської міської ради, до її посадових обовязків входять, зокрема питання щодо стосуються депутатської діяльності. Для голосування передбачена електронна система Рада ОСОБА_9 голосує електронною карткою, яка видається йому перед засіданням сесії. На засідання сесії від 23.09. 2016 року вона була присутньою. Було внесено пропозицію про звільнення з посади секретаря міської ради ОСОБА_10 та міським головою поставлено на голосування іншу пропозицію, а саме обрання секретаря Кіровоградської міської ради, при цьому прізвища будь якої конкретної особи названо не було. Повідомлення про наявність конфлікту інтересів від ОСОБА_1 особисто вона не отримувала, проте таке повідомлення було в матеріалах, які нею були отримані від міського голови ОСОБА_5

Свідок ОСОБА_11 суду показала, що вона працює начальником відділу протокольної служби та службового діловодства Кіровоградської міської ради. Перед сесією депутат реєструється та проходить до сесійної зали. Результати голосування фіксуються за допомогою електронної системи Рада. Протокол сесії за 23.09.2016 року складався відділом протокольної служби та службового діловодства. Повідомлення ОСОБА_1 про наявність конфлікту інтересів вона побачила коли підшивали матеріали голосування. Всі матеріали були передані до відділу протокольної служби та службового діловодства.

Свідок ОСОБА_12, з зазначеними анкетними даними у протоколі про адмінправопорушення у судове засідання не з`явився.

Свідок ОСОБА_5 у судове засідання не з`явився, оскільки перебуває у службовому відрядженні, про що свідчить лист Кіровоградської міської ради від 15.02.2017 року та розпорядження Кіровоградського міського голови № 24-в від 09 лютого 2017 року.

Основною формою здійснення депутатом місцевої ради своїх повноважень, відповідно до Законів України «Про місцеве самоврядування в Україні» та «Про статус депутатів місцевих рад» є участь у сесіях пленарних засідань шляхом голосування. Більше того, право голосувати - це беззаперечне право депутата і відповідно до ч. 1 ст. 19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» та ч. 6 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» кожен депутат має право ухвального голосу з моменту визнання його повноважень. Порушення права депутата на участь у голосуванні є прямим перешкоджанням здійснення діяльності депутата місцевої ради.

Згідно з ч. 3 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» рішення ради про обрання секретаря здійснюється шляхом таємного голосування.

В даному випадку, позиція управління захисту економіки в Кіровоградській області ДЗЕ НП України про те, що ОСОБА_1 голосував за свою кандидатуру під час таємного голосування є необґрунтованою, адже тягне за собою порушення таємниці голосування, а отже, така позиція не може бути визнана судом як допустимий доказ.

Бюлетені для таємного голосування є знеособленими і ідентифікації з особами, які отримали такі бюлетені для реалізації свого права на голос, підлягати не можуть.

Таким чином, звинувачення стосовно наявності конфлікту інтересів не можуть бути направленні у бік секретаря Кіровоградської міської ради ОСОБА_1, адже, у момент голосування ОСОБА_1 діяв як депутат, який отримав статус секретаря міської ради тільки за підсумками оголошення результатів таємного голосування.

Тобто, суд вважає, що матеріали справи не містять та прокурором не доведено, що існують фактичні дані, які б з достовірністю свідчили про обєктивні та субєктивні ознаки реального конфлікту інтересів, наявність суперечностей між особистими інтересами ОСОБА_1 та його службовими повноваженнями, як депутата Кіровоградської міської ради 7-го скликання, в момент проведення голосування по обранню секретаря Кіровоградської міської ради та в чому конкретно полягав конфлікт інтересів і в чому це виразилося і розумінні ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», відповідно до якого корупційне правопорушення це діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність; корупція - використання особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, наданих їй службових повноважень чи повязаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у частині першій статті 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи повязаних з ними можливостей.

У судовому засіданні не доведено, що неповідомлення ОСОБА_1 у встановленому законом порядку про наявність реального конфлікту інтересів вчинено ним умисно, коли він усвідомлював протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачав її шкідливі наслідки і бажав їх або свідомо допускав настання цих наслідків, Отже, відсутня субєктивна сторона даного правопорушення, яка є обовязковою складовою будь якого правопорушення.

Крім того, згідно з п.1 ч. 2 ст. 19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», депутат місцевої ради має право обирати і бути обраним до органів відповідної ради, а тому прагнення депутата стати секретарем міської ради і голосування за відповідну кандидатуру є реалізацією його законного права, а не складом корупційного правопорушення чи наявності конфлікту інтересів.

Рішення про включення до порядку денного пропозиції міського голови «Про внесення кандидатури на посаду секретаря Кіровоградської міської ради сьомого скликання ОСОБА_1О.» не скасоване, тобто є чинним, а тому не тягне за собою будь-яких правових наслідків.

Більш того, суд не погоджується з доводами адвоката щодо відсутності потерпілих та істотної шкоди інтересам суспільства та відсутності у ОСОБА_1 прямого умислу на вчинення правопорушення, оскільки склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. ч. 1 та 2 ст. 172 7 КУпАП, є формальним, а тому не передбачає настання жодних суспільно небезпечних наслідків.

Відповідно до ст. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить постанову, зокрема про про закриття справи.

Таким чином, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутня наявність реального конфлікту інтересів, він не мав умислу на скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч. ч. 1 та 2 ст. 172 7 КУпАП, відсутні відомості та докази, які б достовірно свідчили про наявність у нього особистих інтересів чи обставин, що можуть призвести до невиконання чи до неналежного виконання ним своїх посадових обовязків, що свідчить про те, що ОСОБА_1 не вчинив дій, які містять ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч. ч. 1 та 2 ст. 172 7 КУпАП, а тому провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у звязку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене та керуючись ст.ст. 1, 9, 23, 24, 33, 37, 38, 172-7, ч. 1ст. 247, 284 КУпАП, Законом України «Про запобігання корупції»,

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі 405/69/17 про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої. ч. 1 та 2 ст. 172 7 КУпАП, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова суду може бути оскаржена до апеляційного суду Кіровоградської області через Ленніський районний суд м. Кіровограда протягом 10 (десяти) днів з дня її проголошення, в порядку передбаченому ст. 287 КУпАП.

Суддя Ленінського

районного суду

м. Кіровограда Л. І. Плохотніченко