Справа 237/795/17
Номер провадження 3/237/303/17
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И
07.04.17 м. Курахове
Марїнський районний суд Донецької області у складі:
головуючого судді Медведського М. Д.,
при секретарі Готовщиковій Т.О.,
прокурора Волноваської місцевої прокуратури Донецької області ОСОБА_1,
особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2,
захисника ОСОБА_3,
розглянувши у відкритому судовому засіданні обєднаний матеріал, який надійшов з Управління захисту економіки в Донецькій областівідносно громадянкиВоротнікової ОСОБА_4, 14.10.1956року народження, яка народилася в с. УспенівкаМарїнського району Донецької області, працюючої секретарем Успенівської сільської ради, проживає та зареєстрована за адресою:Донецька область, с. Успенівка, вул. Дронова, 86, про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 172-7 ч. 1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,
01.03.2017 року в Марїнський районний суд Донецької областівідповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду в провадження суддіМедведського М.Д. надійшли матеріали про притягнення до адміністративноївідповідальності, а саме Протокол № 78 від 24.02.2017 провадження № 3/237/306/17 та Протокол № 80 від 24.02.2017 провадження 3/237/303/17, ОСОБА_2.
В подальшому Постановою суду від 06.04.2017 року вказані матеріали були обєднані в одне провадження.
Згідно рішення Успенівської сільської ради №7/1-1 від 11.11.2015 року «Про результати виборів депутатів Успенівської сільської ради та Успенівського сільського голови та визнання їх повноважень» ОСОБА_2 обрано депутатом 7-го скликання Успенівської сільської ради, і відповідно до пп. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», вона є субєктом відповідальності за вчинення корупційного правопорушення.
Відповідно до ст.ст. 6,7,8 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», з часу обрання депутатом районної ради, на ОСОБА_2 поширюються вимоги про обмеження, повязані з набуттям статусу депутата, зобовязання дотримуються правил запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, в тому числі встановленими Законом України «Про запобігання корупції».
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено поняття реального конфлікту інтересів, як суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або упередженість прийняття рішень, або вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.
Відповідно до ст. 18 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» депутат місцевої ради зобовязаний додержуватися Конституції України та законів України, актів Президента України, Кабінету Міністрів України, регламенту ради та інших нормативно-правових актів, що визначають порядок діяльності ради та її органів.
Згідно ст. 19 Конституції України правовий порядок в Україні ґрунтується на засадах, відповідно до яких ніхто не може бути примушений роботи те, що не передбачено законодавством. Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Відповідно до 3, 28 Закону України «Про запобігання корупції», керуючись ст.. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.
Згідно ч. 2 ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції» особи, у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу(комітету, комісії, колегії, тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішенням цим органом.
Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу.
Відповідно до Протоколу № 80 про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, ОСОБА_2, порушуючи вимоги ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», будучи депутатом Успенівської сільської радиVIIскликання, згідно п.п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, 11.11.2015 року приблизно о 14:00 годині,на першій сесіїУспенівської сільської ради VIIскликання, перебуваючи в приміщенні Успенівської сільської ради за адресою: Донецька область, Марїнський район, с. Успенівка, вул. Центральна, б. 36а, публічно не повідомила про наявний реальний конфлікт інтересів колегіальний орган, в якому працює сесію сільської ради при вирішенні питання про обрання себе секретарем Успенівської сільської ради.
Таким чином, ОСОБА_2, будучи секретарем Успенівської сільської ради сьомого скликання,відповідно до п.п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» є субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, порушуючи вимоги ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», усвідомлюючи про наявну суперечність між приватними інтересами та її службовими повноваженнями, не повідомилапро наявний реальний конфлікт інтересів колегіальний орган, в якому працює сесію сільської ради, чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
Окрім цього, відповідно до Протоколу № 78 про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, ОСОБА_2, порушуючи вимоги ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», будучи секретарем Успенівської сільської ради VIIскликання, згідно п.п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, 19.04.2016 року приблизно о 14:00 годині,нашостй сесії Успенівської сільської ради VIIскликання, перебуваючи в приміщенні Успенівської сільської ради за адресою: Донецька область, Марїнський район, с. Успенівка, вул. Центральна, б. 36а, публічно не повідомила про наявний реальний конфлікт інтересів колегіальний орган, в якому працює сесію сільської ради при вирішенні питання про призначення собіпремії у 2 кварталі 2016 року у розмірі 55% середньомісячної заробітної плати.
Таким чином, ОСОБА_2, будучи секретарем Успенівської сільської ради сьомого скликання, відповідно до п.п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» є субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, порушуючи вимоги ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», усвідомлюючи про наявну суперечність між приватними інтересами та її службовими повноваженнями, не повідомила про наявний реальний конфлікт інтересів колегіальний орган, в якому працює сесію сільської ради,чим вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.
У судовому засіданніВоротнікова О.М. не визнала свою провину у правопорушеннях передбачених ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, що їй інкриміновані відповідно до протоколів про адміністративне правопорушення № 78 та № 80 від 24.02.2016. Пояснила, що деталі подій голосувань 11.11.2015 та 19.04.2016 року не памятає і з точністю не памятає чи повідомляла чи ні вона про конфлікт інтересів під час цих голосувань. Також пояснила, що письмові пояснення з визнанням факту неповідомлення, що долучені до матеріалів справи, вона підписувала під впливом переконання співробітників поліції, що здійснювали опитування, та детально не читала підписані пояснення.
Захисник ОСОБА_3 надала письмові пояснення згідно яких вважає, що в діях ОСОБА_2 під час голосування 11.11.2015 року був відсутній реальний конфлікт інтересів, а під час голосування 19.04.2016 року ОСОБА_2 повідомила 19.04.2016 року до голосування на сесії про конфлікт інтересів в частині питання преміювання себе як секретаря Успенівської сільської ради на засіданні постійної комісії з питань депутатської діяльності та етики Успенівської сільської ради, що підтверджується відповідним протоколом комісії. Також захисник зазначив, що строки притягнення до адміністративної відповідальності з урахуванням ст. 38 КУпАП сплив, оскільки правопорушення було виявлено ще в липні 2016 року органами прокуратури.
Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_5 пояснив, що був обраний Сільським головою с. Успенівка разом із складом Успенівської сільської ради сьомого скликання. Щодо обставини голосування 11.11.2015 року про обрання секретаря Успенівської сільської ради повідомив, що йому невідомі деталі голосування, оскільки таке голосування відбувалось без його участі і в таємному режимі у відповідності до Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», в його присутності 11.11.2015 року ОСОБА_2 не повідомляла про будь-які конфлікти інтересів. Щодо обставин голосування 19.04.2016 року про призначення секретарю Успенівської сільської ради премії у 2 кварталі 2016 року у розмірі 55% середньомісячної заробітної плати повідомив, що особисто головував на шостій сесії Успенівської сільської ради 19.04.2016 року та при вирішенні питання про призначення секретарю Успенівської сільської ради премії у 2 кварталі 2016 року особисто чув усне повідомлення ОСОБА_2 про наявність особистого інтересу при голосування за вказане питання.
Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_6 пояснила, що була обрана депутатом Успенівської сільської ради сьомого скликання разом з ОСОБА_2 Щодо обставини голосування 11.11.2015 року про обрання секретаря Успенівської сільської ради повідомила, що була членом лічильної комісії, всі депутати, що були присутні отримали бюлетені та проголосували в таємному режимі, за результатом якого секретарем була обрана ОСОБА_2, при цьому свідок зазначив, що не памятає чи повідомляла чи ні ОСОБА_2 про конфлікт інтересів під час голосування. Щодо обставин голосування 19.04.2016 року про призначення секретарю Успенівської сільської ради премії у 2 кварталі 2016 року у розмірі 55% середньомісячної заробітної плати повідомила, що не памятає деталі голосування оскільки минув тривалий час та не памятає чи повідомляла чи ні ОСОБА_2 про конфлікт інтересів під час голосування. Додатково свідок зазначив, що письмові пояснення, що долучені до протоколів складалися працівниками поліції, які під час їх складення уточнювали та коригували її відповіді та переконували у винуватості ОСОБА_2, тому аби не суперечити працівникам поліції свідок підписав те, що їй було надано.
Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_7 пояснила, що була обрана депутатом Успенівської сільської ради сьомого скликання разом з ОСОБА_2 Щодо обставини голосування 11.11.2015 року про обрання секретаря Успенівської сільської ради повідомила, що приймала участь у голосуванні та проголосувала в таємному режимі, за результатом якого секретарем була обрана ОСОБА_2, при цьому свідок зазначив, що не памятає чи повідомляла чи ні ОСОБА_2 про конфлікт інтересів під час голосування. Щодо обставин голосування 19.04.2016 року про призначення секретарю Успенівської сільської ради премії у 2 кварталі 2016 року у розмірі 55% середньомісячної заробітної плати повідомила, що не памятає деталі голосування оскільки минув тривалий час та не памятає чи повідомляла чи ні ОСОБА_2 про конфлікт інтересів під час голосування. Додатково свідок зазначив, що письмові пояснення, що долучені до протоколів складалися працівниками поліції, які під час їх складення уточнювали та коригували її відповіді та переконували у винуватості ОСОБА_2, тому аби не суперечити працівникам поліції свідок підписав те, що їй було надано.
Дослідивши матеріали обєднаного адміністративного провадження, оцінивши у своїй сукупності письмові докази, що містяться в матеріалах справи, пояснення ОСОБА_2, свідчення допитаних в судовому засіданні свідків, доводи та міркування прокурора, суд приходить до наступних висновків.
У рішенні по справі «Карелін проти Росії» («Karelinv. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016 р.) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умовивідсутностісторониобвинувачення та при наявностіпевноїнеповнотичисуперечностей, суду не залишилосянічогоіншого, як взяти на себе функціїсторониобвинувачення, самостійновідшукуючидоказивинуватості особи, що становить порушення ч.1 ст.6 Конвенції в частинідотримання принципу рівностісторін і вимогзмагальногопроцесу (за цих умов особа позбавленаможливостізахищатисявідвисунутогопротиньогообвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона маєзахищатисявідобвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).
За таких умов, з метою дотримання ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод при розгляді справ про адміністративні правопорушення, суд повинен бути обєктивним, неупередженим та обмеженим при розгляді справи виключно тими матеріалами справи про адміністративне правопорушення, які подані і складені до суду уповноваженими особами, а також поданими під час розгляду справипоноважнимиучасниками справи, а протокол про адміністративне правопорушення, в свою чергу, по своїй суті є формулюванням обвинувачення вчиненого порушником адміністративногоправопорушення.Таким чином,суд не має повноважень доповнювати та уточнювати обвинувачення, зокрема, також в частині опису дій та суті адміністративного правопорушення, що викладені в протоколах про адміністративне правопорушення як у документі, що фіксує конкретнівисновки обвинувачення уповноважених державних органів, оскільки це буде порушенням ч. 1 ст. 6Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод. В той же час, суд зобовязанийобєктивно та неупереджено встановити дійсні обставини справи та надати їм належну правову оцінку виключно в межах сформульованого обвинувачення, сутність та обставини дій правопорушника в якому сформульовані, в даному випадку, протоколом про адміністративне правопорушення.
Додатково слід зазначити, що відповідно до ст. 250 КУпАП участь прокурора у справах даної категорії є обовязковою, а сам прокурор володіє значним обсягом процесуальних прав, що по суті робить судовий процес змагальним, враховуючи, що відповідно до ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», прокуратура віднесена до спеціально уповноважених субєктів у сфері протидії корупції.
Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративнеправопорушення, є будь-якіфактичнідані, на основіяких у визначеному законом порядку суд встановлюєнаявністьчивідсутністьадміністративногоправопорушення, винністьданої особи в йоговчиненні та іншіобставини, щомаютьзначення для правильного вирішеннясправи. Ціданівстановлюються протоколом про адміністративнеправопорушення, поясненнямиособи, яка притягається до адміністративноївідповідальності, потерпілих, свідків, висновкомексперта, речовимидоказами, тощо.
Відподвіно до ст. 252 КУпАП суд оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю
Для правильної правової оцінки обставин даної справи вирішальним є розуміння сутності реального конфлікту інтересів та встановлення його наявності у ОСОБА_2під час голосувань 11.11.2015 року та 19.04.2016 року, адже відповідно до диспозиції ч. 1 ст. 172-7 КУпАП відповідальність настає за неповідомлення у встановлених законом випадках та порядку про наявністьреального конфліктуінтересів, а отже виключно за умови його наявності.
Відповідно до абз. 12 ч. 1 Закону України «Про запобігання корупції» реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чипредставницькими повноваженнями, що впливає наобєктивність або неупередженість прийняття рішень, або навчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень. Таким чином, реальний конфлікт інтересів має в своєму складі 3 обєктивних компоненти, наявність яких є обовязковою умовою для існування реального конфлікту інтересів: приватний інтерес, службове або представницьке повноваження, суперечність між ними, що впливає на обєктивність та неупередженість. При цьому суд відзначає, враховуючи структуру терміну реальний конфлікт інтересів, відсутність будь-якого окремого компоненту з вищезазначених виключає можливу наявність реального конфлікту інтересів, навіть за наявності інших компонентів.
Ретельне вивчення сутності приватного інтересу, як складового компоненту реального конфлікту інтересів, викладено вМетодичних рекомендаціяхз питань запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та прирівняних до них осіб», затверджених рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 14 липня 2016 року № 2: «Першим питанням для кожного службовця завжди є правильна оцінка, що таке приватний інтерес і який із них власне може спричинити конфлікт інтересів, адже очевидно, що будь-яка службова особа, будучи членом соціуму,природно пов'язанаприватними або діловими відносинами із значною кількістю фізичних осіб та юридичних осіб. Відповідь на це питання дає визначення поняття приватний інтерес будь-якиймайновий чи немайновий інтересособи, у тому числізумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншимипозаслужбовими стосунками з фізичними чиюридичнимиособами, у тому числі ті, що виникають у звязкузчленством або діяльністю в громадських, політичних,релігійних чи інших організаціях (абз. 11 частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання корупції»). Важливо підкреслити, що принаданні цього визначення, законодавцем використанословосполучення «у тому числі», тобто у дефініції окреслено лише найбільш типові форми стосунків, якіможуть зумовлювати наявність майнового чи немайновогоінтересу, а отже перелік самих стосунків не є вичерпним.Практично це означає, що кожен службовець привиконанні своїх повноважень повинен брати до уваги увесь спектр своїх не лише правових (юридичних), а й соціальних (приватних) відносин, які зумовлюютьвиникнення майнового чи немайнового інтересу.».
З аналізу вказаних норм законодавства вбачається, що приватний інтерес особи, як майновий так і немайновий, повинен бути обумовлений існуванням правових або соціальних відносин службової особи з третіми особами або юридичними особами, а також суперечити службовим або представницьким повноваженням такої особи.
Суд, вивчивши з урахуванням вищевказаним норм права, протоколи про адміністративне правопорушення № 78 та № 80 вказує на факт, що органами поліції у зазначених протоколах не вказано в чому саме полягає приватний інтерес ОСОБА_2 в питанні обрання її секретарем та призначенні премії, а також якими правовими або соціальними відносинами, які існували у ОСОБА_2 з іншими особами на момент голосування, він зумовлений. Окрім цього, у вказаних протоколах відсутній зміст суперечності між приватним інтересом та службовими чи представницьким повноваженнями ОСОБА_2, що виник під час вказаних епізодів голосування, а також яким чином така суперечність впливає на обєктивність та неупередженість ОСОБА_8
Суд зазначає, що з урахуванням терміну «реальний конфлікт інтересів» та особливостей Закону України «Про запобігання корупції» зазначеними вище, відсутність чітко вказаного конкретного приватного інтересу особи та змісту суперечностітакого приватного інтересу із службовими повноваженнями такої особи є неповним відображенням суті вчиненого адміністративного правопорушення згідно диспозиції ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, адже суд в такому випадку позбавлений можливості надати належну правову оцінку конкретному конфлікту інтересів, наявність якого є обовязковою передумовою вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.
За відсутностіу відповідних протоколах про адміністративне правопорушення описової частини вказаних складових елементів складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, сутність адміністративного правопорушення не є повністю зрозумілою і допускає множинні трактування, що є порушенням приписів ст. 258 КУпАП в частині відображення суті адміністративного правопорушення, що також порушує право особи, що притягається до адміністративної відповідальності, на належних правовий захист в розумінні ч. 3 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод в частині зрозумілості та повноти формулювання обвинувачення.
Оцінюючи та досліджуючи докази за епізодом голосування ОСОБА_2 11.11.2015 року за призначення її секретарем Успенівської сільської ради суд встановлено, що ОСОБА_2 як обраний депутат Успенівської сільської ради 7 скликання приймала участь у голосуванні в питанні призначення її секретарем Успенівської сільської ради 7 скликання.
Поряд з цим суд зазначає що відповідно до ст. 38 Конституції України громадяни мають право вільно обирати та бути обраними до органів місцевого самоврядування, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» депутат місцевої ради має право обирати та бути обраним до органів відповідної ради, в той же час згідно ч. 1 ст. 50 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» секретар селищної ради обирається з числа депутатів цієї ради.
Тобто, виходячи з наведених положень Конституції та законів висунення певного депутата сільської ради кандидатом на посаду секретаря ради є очевидним і передбачуваним, та повязане з необхідністю виконання радою своїх повноважень та обовязків як органу місцевого самоврядування, а голосування особою за призначення секретаря є реалізацією його конституційного права, а також виконанням представницьких повноважень як депутата за результатами прямого волевиявлення народу, навіть за умови голосування за себе,а отже, будь-який приватний інтересобумовлений юридичними або приватними відносинами з третіми особами,що суперечить конституційному праву бути обраним в органи місцевого самоврядування, у питанні призначенні секретаря сільської ради на посаду взагалі неможливий.
За таких обставин, з урахуванням факту невизначеності приватного інтересу та його суперечності з представницькими повноваженнями у протоколі про адміністративне правопорушення № 80, суд приходить до висновку, що під час голосування ОСОБА_2 11.11.2015 року за призначення її секретарем Успенівської сільської ради, ОСОБА_2 не мала жодного приватного інтересу, що суперечив би її конституційному праву як депутата сільської ради та громадянина України бути обраним на виконавчу посаду до органів місцевого самоврядування, та відповідно не перебувала в стані реального конфлікту інтересів, таким чином провадження за цим епізодом підлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 249 КУпАП у звязку за відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.
Оцінюючи та досліджуючи докази за епізодом голосування ОСОБА_2 19.04.2016 про призначення секретарю сільської ради премії у 2 кварталі 2016 року у розмірі 55% середньомісячної заробітної плати судом було встановлено, що ОСОБА_2 була присутня на сесії та приймала участь у вказаному голосуванні як депутат Успенівської сільської ради.
З комплексного аналізу положень Закону України «Про запобігання корупції», що регулюють сферу конфлікту інтересів,можна зробити загальний висновок, що особа, яка перебуває на посаді секретаря відповідної ради має приватний інтерес у вигляді заробітної плати, частиною якої є премія, розмір якої встановлюється сесію відповідної ради, депутатом якої є також секретар відповідної ради, тобто під час голосування за встановлення розміру премії такий депутат фактично голосує за власний приватний інтерес, обумовлений перебування на посаді секретаря відповідної ради, а отже перебуває в стані реального конфлікту інтересів.
Проаналізувавши положення Закону України «Про запобігання корупції», ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування» з урахуванням диспозиції ч.1 ст. 172-7 КУпАП суд зазначає, що вказані Закони не містять чітких вимог щодо форми повідомлення про наявність реального конфлікту інтересів, тобто воно може бути здійснено як письмово так і усно.
Відповідно до ст. 4 Закону України «Про запобігання корупції»Національне агентство з питань запобігання корупціїє центральним органом виконавчої влади зі спеціальним статусом, який забезпечує формування та реалізує державну антикорупційну політику.
ЗгідноМетодичних рекомендацій з питань запобігання та врегулювання конфлікту інтересів у діяльності осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та прирівняних до них осіб, затверджених рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 14 липня 2016 року № 2, зокрема, нормами п. 3.1 даних рекомендацій щодо алгоритму дій працівника у звязку із встановленням наявності конфлікту інтересів в абз. 6 вказується, що повідомлення про наявність конфлікту інтересів лише рекомендуються робити в письмовій формі, тобто письмова форма на думку НАЗК не є обовязковою, а отже усна форма може вважатися належною формою повідомлення про конфлікт інтересів.
Оцінюючи докази, що додані до протоколу про адміністративне правопорушення № 78 за епізодом голосування 19.04.2016 року суд критично ставиться до письмових поясненьВоротнікової О.М. та свідків з визнанням факту адміністративного правопорушенняВоротнікової О.М., враховуючи їх особисті пояснення, що надані суду під дією присяги та із застосуванням аудіофіксації, згідно яких працівники поліції при складанні таких пояснень діяли упереджено, заангажовано, формально та необєктивно, без мети встановлення реальних обставин справи. Окремо суд звертає увагу, що згідно письмових пояснень всі свідки надавали абсолютно ідентичні відповіді на абсолютно ідентичні питання, фактично «буква-до-букви», що дозволяє суду ставити під обґрунтовані сумніви відомості з таких письмових пояснень. З урахуванням положень ст. 251,252 КУпАП суд у даному випадку, у звязку із суперечностями між письмовими поясненнями та поясненнями наданими суду у судовому засіданні, надає перевагу свідченням свідків наданих безпосередньо суду у судовому засіданні під дією присяги свідка, письмовим попередженням про кримінальну відповідальність за ст. 384, 385 КК України та із застосуваннямаудіофіксації судового процесу.
Так, свідки ОСОБА_6 та ОСОБА_7, маючи статус депутатів Успенівської сільської ради та перебувавши на засіданні шостої чергової сесії Успенівської сільської ради 19.04.2016 року, а також сама ОСОБА_2 пояснили, що не памятають деталі голосування 19.04.2016, також не памятають а ні про факт повідомлення ОСОБА_2 про конфлікт інтересів, а ні про факт відсутності такого повідомлення під час голосування з питання №7 порядку денногопро призначення секретарю сільської ради премії у 2 кварталі 2016 року, оскільки минуло багато часу.
В той же час свідок ОСОБА_5 чітко зазначив, що як головуючий на сесії чітко памятає про усне повідомлення ОСОБА_2 про наявність конфлікту інтересів 19.04.2016 року під час голосування з питання № 7 порядку денного сесіїпро призначення секретарю сільської ради премії у 2 кварталі 2016 року.
Відповідно до абз. 2 ч. 2 ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції» заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу.
Дослідивши Протокол шостої чергової сесіїУспенівської сільської ради від 19.04.2016 року судом встановлено, що свідки ОСОБА_5, ОСОБА_6 та ОСОБА_7 дійсно перебували на шостій черговій сесії Успенівської сільської ради як уповноважені особи місцевого самоврядування. Відповідно до порядку денного даної сесії питанням № 7 було «Про преміювання сільського голови та секретаря сільської ради», доповідачем за яким була ОСОБА_2, проте сам протокол містить лише зазначення факту доповіді ОСОБА_2 з вказаного питання, в той же час відповідно до абз. 2 ч. 2 ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції» протокол шостої чергової сесії Успенівської сільської ради не містить запису про заяву ОСОБА_2 про наявність конфлікту інтересів. Зміст доповіді ОСОБА_2 в протоколі шостої чергової сесії Успенівської сільської ради від 19.04.2016 не відображено.
Також, судом в судовому засіданні, на підставі пояснень допитаних свідків, встановлено, що фіксування змісту доповідей доповідачів за питаннями порядку денного сесій Успенівської сільської ради за допомогою будь-яких способів чи технічних засобів, що дозволяють в подальшому відтворити та дослідити зміст доповідей за відповідними питаннями порядку денного, не відбувається.
За таких обставин, суд вважає встановленим факт доповіді ОСОБА_2 на шостій черговій сесії Успенівської сільської ради з питання № 7 порядку денного «Про преміювання сільського голови та секретаря сільської ради», проте встановити дійсний зміст доповіді ОСОБА_2, а й відповідно спростувати чи встановити факт усного повідомлення про наявність конфлікту інтересів ОСОБА_2 під час проведення сесії та голосування, іншими належними доказами окрім особистих пояснень свідків є неможливим.
При цьому суд зазначає, що факт відсутності відомостей в Протоколі шостої чергової сесії Успенівської сільської ради від 19.04.2016 року про заяву ОСОБА_2 про конфлікт інтересів у відповідності до абз. 2 ч. 2 ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції» не може розглядатися судом як беззаперечний доказнеповідомлення про наявний конфлікт інтересів ОСОБА_2, оскільки може також свідчити про факт порушення законодавчо встановленого порядку складання такого протоколу.
Інші письмові докази, що долучені до протоколу про адміністративне правопорушення № 78 від 24.02.2016 року, не містять відомостей чи обставин, що доводять факт неповідомлення ОСОБА_2 Успенівської сільської ради про наявний конфлікт інтересів.
Додатково суд приймає до уваги копію Протоколу засідання постійної комісії з питань депутатської діяльності та етики, дотримання законодавства Успенівської сільської ради від 19.04.2016 року, на який посилається в письмових запереченнях захисник ОСОБА_3, згідно якого ОСОБА_2 була присутня на вказаному засіданні та просила взяти до відома та врахувати під час рекомендації проекту рішення «Про преміювання сільського голови та секретаря сільської ради», що таке рішення стосується її особисто, що підтверджує факт усного повідомлення ОСОБА_2 комісії ради як складової частини сільської ради про наявний конфлікт інтересів. Відповідно до п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобовязані повідомляти, зокрема, колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів. В даному випадку таким колегіальним органом для ОСОБА_2, як депутата місцевої ради, є Успенівська сільська рада, яка відповідно до ст. 47 Закону України «Про місцеве самоврядування» має в своєму складі постійні депутатські комісії, які складають з депутатів такої ради.
З урахуванням раніше встановленого факту неповного відображення суті адміністративного правопорушення, у вчиненні якого ОСОБА_2 обвинувачується згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 78, суд зазначає, що вказаний протоколу частині вчиненого ОСОБА_2 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, містить наступне формулювання: «… не повідомила про наявний реальний конфлікт інтересів колегіальний орган, в якому працює сесію сільської ради.»
Суд, оцінивши та дослідивши наявні докази, встановивши вище зазначені обставини епізоду голосування ОСОБА_2 19.04.2016 про призначення секретарю сільської ради премії у 2 кварталі 2016 року, з урахуванням положень ч. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод, вважає недоведеним факт вчинення ОСОБА_2 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП у формулюванні протоколу адміністративного правопорушення № 78 від 24.02.2017 року, а саме: не повідомлення про наявний реальний конфлікт інтересів колегіальний орган, в якому працює сесію сільської ради.
Більше того, факт повідомлення ОСОБА_2 про наявний конфлікт інтересів підтверджується поясненнями свідка ОСОБА_5 наданими безпосередньо суду в судовому засіданні під дією присяги свідка та із застосуванням аудіофіксації судового засідання, а також протоколом засідання постійної комісії з питань депутатської діяльності та етики, дотримання законодавства Успенівської сільської ради від 19.04.2016 року.
В той же час, прокурором Шинкаренко Є.С., що приймав участь у розгляді справи, не було вчинено жодних процесуальних дій в межах його прав, передбачених ст. 250 КУпАП, з метою усунення розбіжностей формулювання обвинувачення згідно протоколу адміністративного правопорушення № 78 від 24.02.2017 року та окремих доказів, що долучені до матеріалів адміністративного провадження реальним обставинам справи, що були виявлені під час судового розгляду.
За таких умов,провадження за епізодом голосування ОСОБА_2 19.04.2016 про призначення секретарю сільської ради премії у 2 кварталі 2016 року у розмірі 55% середньомісячної заробітної платипідлягає закриттю на підставі п. 1 ст. 249 КУпАП у звязку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 78 від 24.02.2017 року.
Додатково суд вважає необхідним звернути увагу, що формулювання адміністративних правопорушень відповідно до Протоколів про адміністративне правопорушення № 78 та № 80 від 24.02.2017, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_2, містить наступне формулювання: «Таким чином, ОСОБА_2, будучи секретарем Успенівської сільської ради сьомого скликання … не повідомила про наявний реальний конфлікт інтересів колегіальний орган, в якому працює сесію сільської ради.», в той же час описова частина дій ОСОБА_2 згідно зазначених протоколів про адміністративне правопорушення вказує на участь ОСОБА_2 при прийнятті рішеньсесією сільської ради, проте право ухвалювального голосу відповідно до п. 6 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» має саме депутат відповідної ради, а не секретар відповідної ради.
За таких обставин, суд приходить до висновку, що ОСОБА_2, як секретар сільської ради, взагалі не зобовязана повідомляти про наявні конфлікти інтересів в питаннях, що повязані із здійсненням її повноважень як депутата сільської ради, оскільки здійснення таких повноважень не повязане з перебуванням ОСОБА_2 на посаді секретаря сільської ради, а є наслідком обрання на посаду депутата сільської ради.
Також, суд, окремо звертає увагу, що секретар сільської ради у відповідності до ст. 50 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» працює у відповідній раді на постійній основі як у повноважному органі місцевого самоврядування, та не працює в сесії сільської ради, як зазначено в Протоколах про адміністративне правопорушення № 78 та № 80 від 24.02.2017.
На підставі всіх вище викладених встановлених судом обставин та фактів, висновків суду та досліджених в судовому засіданні доказів, з урахуванням положень ч. 1 ст. 6Конвенції про захист прав людини та основоположних свобод,провадження в обєднаній адміністративній справі відносно ОСОБА_2 у вчиненні адміністративних правопорушень, повязаних з корупцією, що передбачені ч. 1 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення відповідно до Протоколів про адміністративне правопорушення № 78 та № 80 від 24.02.2017 підлягає закриттю у звязку із відсутністю події та складів адміністративних правопорушень у формулюванняхПротоколів про адміністративне правопорушення № 78 та № 80 від 24.02.2017, у вчиненні яких обвинувачується ОСОБА_2
Керуючись ст.ст.221, 249, 250, 251, 252, 256, 284 КУпАП, ст.28,35 Закону України «Про запобігання корупції», ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», Конвенцією про захист прав людини та основоположних свобод, суд
Провадження в обєднаній адміністративній справі відносно ОСОБА_2 про притягнення її до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративне правопорушення закрити у звязку з відсутністю події та складу адміністративних правопорушень.
Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова в порядку провадження по справах про адміністративне правопорушення може бути оскаржена протягом десяти днів з дня винесення постанови шляхом подання апеляційної скарги до Апеляційногосуду Донецької області через Марїнський районний суд Донецької області

Повний текст Постанови виготовлений 10.04.2017 року.

Суддя

Дата документу 10.04.2017