Справа № 496/179/17
Провадження № 3/496/148/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25 січня 2017 року Біляївський районний суд Одеської області

в складі: головуючого судді - Дранікова С.М.

при секретарі Камочкіній А.Ю.

за участю прокурора - Андрєєва О.О.

розглянувши в відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Біляївка справу про адміністративне правопорушення повязане з корупцією, яка надійшла від Управління захисту економіки в Одеській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, відносно:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки р-п ОСОБА_2, Мостовського району, Миколаївської області, українки, громадянки України, має середню освіту, пенсіонерки, яка зареєстрована та проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, раніше до адміністративної відповідальності за вчинення корупційних правопорушень не притягувалася, депутат Мирненської сільської ради VII скликання,

за вчинення адміністративних правопорушень за ч. ч. 1 та 2 ст. 172-7 КУпАП України,

ВС ТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне корупційне правопорушення від 18.01.2017 року № 13, гр. ОСОБА_1 яку обрано до депутатського складу Мирненської сільської ради VII скликання, згідно рішення Мирненської сільської ради, 27.06.2016 року о 17:00 годині в приміщенні Мирненського будинку культури за адресою: Одеська область Біляївський район, с. Мирне, вул. Центральна (колишня Леніна), 96 «г» під час пленарного засідання 7-ї сесії Мирненської сільської ради при розгляді питання в її особистих інтересах та прийнятті рішення №74-VII «Про надання дозволу на розроблення та складання технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) гр. ОСОБА_1А.», виник реальний конфлікт інтересів, який полягав у суперечності між її депутатськими повноваженнями, як депутата сільської ради, та особистим приватним немайновим інтересом, зумовленим правовідношенням, повязаним з використанням земельної ділянки, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень колегіальним органом, до складу якого входила депутат ОСОБА_1, яка свідомо не вжила відповідних заходів та негайно не повідомила відповідну раду про наявність у неї реального конфлікту інтересів перед прийняттям радою рішення №74-VII від 27.06.07.2016 року, яким ОСОБА_1 Г.А. надано дозвіл на розроблення та складання технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості).

Тобто ОСОБА_1 не повідомила у встановленому законом порядку про наявність конфлікту інтересів, що вплинуло на обєктивність та неупередженість прийняття рішення, чим порушила вимоги ст.ст. 28, 35 Закону України «Про запобігання корупції» та вчинила тим самим адміністративне корупційне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Відповідно до протоколу про адміністративне корупційне правопорушення від 18.01.2017 року № 14, гр. ОСОБА_1 яку обрано до депутатського складу Мирненської сільської ради VII скликання, згідно рішення Мирненської сільської ради, 27.06.2016 року о 17:00 годині в приміщенні Мирненського будинку культури за адресою: Одеська область Біляївський район, с. Мирне, вул. Центральна (колишня Леніна), 96 «г», під час пленарного засідання 7-ї сесії Мирненської сільської ради при розгляді питання в ії особистих інтересах та прийнятті рішення №74-VII «Про надання дозволу на розроблення та складання технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) гр. ОСОБА_1А.», виник реальний конфлікт інтересів, який полягав у суперечності між її депутатськими повноваженнями, як депутата сільської ради, та особистим приватним немайновим інтересом, зумовленим правовідношенням, повязаним з використанням земельної ділянки, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень колегіальним органом, до складу якого входить депутат ОСОБА_1, яка свідомо, розуміючи та виявивши наявність у неї реального конфлікту інтересів, проголосувала за прийняття рішення №74-VII від 27.06.07.2016 року, яким їй надано дозвіл на розроблення та складання технічної документації із землеустрою щодо встановлення меж земельної ділянки в натурі (на місцевості).

Тобто ОСОБА_1 приймала рішення в умовах реального конфлікту інтересів, що вплинуло на обєктивність та неупередженість прийняття рішення, чим порушила вимоги ст.ст. 28, 35 Закону України «Про запобігання корупції» та вчинила тим самим адміністративне корупційне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

На підставі ст. 36 КУпАП, 20.01.2017 року постановою Біляївського районного суду Одеської області протоколи про адміністративне правопорушення обєднані для розгляду в одне провадження.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчинені правопорушення, передбаченого ч.ч. 1, 2 ст.172-7 КУпАП України не визнала, при цьому пояснила, що дійсно була депутатом Мирненської сільської ради Біляївського району Одеської області, проте не голосувала, тобто руку не піднімала, за прийняття рішення щодо дозволу на розроблення та складання технічної документації із землеустрою стосовно встановлення меж земельної ділянки для самої себе. Крім того пояснила, що не була ознайомлена з вимогами антикорупційного законодавства і не знала, що має повідомити когось про конфлікт інтересів.

Прокурор просив визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП.

Таким чином, ОСОБА_1 як депутат Мирненської сільської ради, є суб'єктом відповідальності за корупційні правопорушення, визначеним пп. „б" п.1 ч.1ст.3 Закону України "Про запобігання корупції".

Відповідно до п.1, 2 ч.1ст.28 Закону України "Про запобігання корупції" особи, зазначені, зокрема, у п.1, 2 ч.1ст.3 цього Закону зобов'язані вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів та повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

Згідно ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» реальний конфлікт інтересів суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень. Приватний інтерес будь-який майновий чи не майновій інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у звязку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Згідно ч. 2 ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції» у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом, а ст. 59-1 ЗУ «Про місцеве самоврядування» встановлено, що депутат сільської ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ч.1, 2ст. 172-7 КУпАП, також підтверджується матеріалами адміністративної справи.

Суд вважає, гр. ОСОБА_1 винною у скоєні вказаних адміністративних правопорушень і її дії кваліфікує за ч.1 ст.172-7 КУпАП, тобто неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів та за ч.2 ст. 172-2 КУпАП вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Зважаючи на ч.2 ст. 36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

При накладенні адміністративного стягнення, враховується характер скоєного правопорушення, особу правопорушника, ступінь його вини, майнове положення, обставини відповідно до ст. 34 КУпАП.

Враховуючи вищевикладене та вирішуючи питання про адміністративне стягнення, яке слід застосувати до особи, що притягується до адміністративної відповідальності, суд вважає, що воно має бути визначене у вигляді штрафу згідно мінімальної межі санкції ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення.

Керуючись ст. 36, ч. ч. 1, 2, ст.172 - 7, ст. ст. 283 ,284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, Законом України «Про запобігання корупції», -

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1 винною у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. ч. 1 та 2 ст.172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення та враховуючи положення ст. 36 КУпАП, піддати адміністративному стягненню у вигляді штрафу в розмірі 200 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 3 400 (три тисячі чотириста) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 320,00 гривень судового збору в дохід держави.

На постанову суду може бути подана скарга в Апеляційний суд Одеської області через Біляївський районний суд Одеської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Біляївського районного суду

Одеської області ОСОБА_3

Строк пред'явлення постанови до виконання

згідно Закону України "Про виконавче провадження"

Постанова набрала законної сили

"___" ____________ 2017 року.