Провадження № 3/761/5224/2017
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19 липня 2017 року

Суддя Шевченківського районного суду м. Києва Хардіна О.П.,

за участі: ОСОБА_1, прокурора Київської місцевої прокуратури № 10 - Дяченка В.П.,

розглянувши справу про адміністративне правопорушення стосовно

ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки м.Полтава, громадянки України, працює суддею Господарського суду міста Києва, проживає: АДРЕСА_1

за ч.2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 03 липня 2017 року, складеного старшим оперативним уповноваженим відділу протидії корупції Департаменту захисту економіки Національної поліції України, ОСОБА_1, перебуваючи на посаді судді Господарського суду міста Києва, будучи, згідно підпункту «ґ» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону №1700-VII, суб'єктом відповідальності за правопорушення пов'язані з корупцією, та, згідно абзацу 14 частини 1 статті 1 цього ж Закону, суб'єктом декларування, 16 вересня 2016 року отримала дохід від ОСОБА_3 від відчуження частки нерухомого майна в сумі 151 500 гривень, що перевищує 50 мінімальних заробітних плат встановлених на 1 січня 20 І 6 року (тобто суму 68 900 гривень), та, в порушення вимог частини 2 статті 52 Закону №1700-VII, несвоєчасно, лише 04.11.2016, повідомила про суттєві зміни в майновому стані, чим вчинила адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена частиною 2 статті 172 -6 КУпАП.

Місцем вчинення адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, передбаченого частиною 2 статті 1726 КУпАП, є місце роботи ОСОБА_1, а саме: Господарський суд міста Києва, розташований за адресою: 01030, місто Київ, Шевченківський район, вулиця Богдана Хмельницького, 44-В, оскільки обов'язок повідомляти про суттєві зміни у майновому стані виник у ОСОБА_1 у зв'язку із зайняттям посади судді Господарського суду міста Києва.

В суді ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративного правопорушення. передбаченого ч.1 ст. 172-6 КУпАП , не визнала. В суді пояснила, що дійсно 16 вересня 2016 року вона отримала дохід на підставі договору купівлі - продажу від відчуження частки в нерухомому майні, вартість якої перевищує 50 мінімальних заробітних плат. Проте повідомити про суттєві зміни в своєму майновому стані у встановлений ч.2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» десятиденний строк вона не мала об*єктивної можливості, оскільки у вересні 2016 року система Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, не працювала, через технічні причини вона не мала можливості подати такі відомості, про ці обставини також неодноразово повідомляли засоби масової інформації. Про такі обставини на користь поважності причин пропуску нею строку, встановленого для повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, свідчать також ті обставини, що було продовжено строк подання електронних декларацій за 2015 рік до 30.10.2016. Продовжуючи строк для подання електронний декларацій за 2015 рік, законодавець не врахував необхідності ці ж строки застосувати до розміщення в Єдиному реєстрі і таких повідомлень.

Також зазначила, що в протоколі про адміністративне правопорушення, складеному стосовно неї, неправильно зазначена дата виявлення адміністративного правопорушення, яку необхідно пов*язувати з днем оприлюднення нею вказаних даних 04.11.2016, і з цього часу уповноважений орган мав необхідну інформацію про несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни в майновому стані та міг дізнатися про зазначене правопорушення. Таким чином, вважає, що сплив строк, в який може бути накладено адміністративне стягнення протягом трьох місяців з дня виявлення у відповідності до ч.3 ст. 38 КУпАП. Крім того, вказала, що 24.04.2017 на адресу Господарського суду міста Києва надійшов лист - запит від Департаменту захисту економіки, в якому заступник начальника, реалізовуючи свої повноваження спеціально уповноваженого суб*єкта у сфері протидії корупції, просив з метою перевірки відомостей щодо можливого порушення антикорупційного законодавства надати завірені копії документів, які стали підставою для призначення її суддею Господарського суду міста Києва. Тобто ще з початку квітня 2017 року уповноважений орган знав про обставини подання нею інформації про зміни у майновому стані, тому вважає, що зазначена в протоколі дата виявлення адміністративного правопорушення 03.07.2017 є неправдивою.

Під час судового розгляду справи прокурор вважає, що в діях ОСОБА_1 наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до висновку про відсутність в діях особи складу вказаного адміністративного правопорушення з наступних підстав.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи, протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягується до відповідальності.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративні правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні, та інші обставини, що мають значення.

Дії особи, поведінка якої є предметом дослідження, у кожному випадку потрібно оцінювати у контексті положень ст. 9 КУпАП, де закріплено поняття адміністративного правопорушення, яке визначається як протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, вчинена суб'єктом правопорушення, і за яку передбачено адміністративну відповідальність. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає адміністративну відповідальність.

Згідно зі ст. 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і доведенні перед судом їх переконливості.

Так, відповідно до абз. 14 ч. 1 ст. 1 Закону України "Про запобігання корупції" суб'єкти декларування - особи, зазначені у пункті 1, підпункті "а" пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, інші особи, які зобов'язані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Згідно з частиною 2 пункту 1 ст. 3 Закону України "Про запобігання корупції" суб'єктами, на яких поширюються дія цього Закону, є зокрема: в) державні службовці, посадові особи місцевого самоврядування.

Абзацами 2, 3 пункту 2 розділу XIII «Прикінцеві положення» Закону передбачено, що про початок роботи системи подання та оприлюднення відповідно до Закону декларацій приймається рішення Національного агентства.

У 2016 році службові особи, які на день початку роботи зазначеної системи займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище, зобов'язані подати щорічні декларації за минулий рік у порядку, встановленому цим Законом, протягом 60 календарних днів після початку роботи системи.

Рішенням Національного агентства від 10.06.2016 № 2 «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 року за № 958/29088, зі змінами, визначено два етапи початку роботи системи.

Перший етап роботи системи розпочався з 00.00 год. 01.09.2016 року, зокрема для таких типів декларацій та суб*єктів декларування: повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб*єкта декларування, передбачені частиною другою статті 52 Закону, службових осіб, які станом на 01 вересня 2016 року чи пізніше цієї дати займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище.

Приміткою до статті 50 Закону визначено, що під службовими особами, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище, розуміються зокрема, судді.

Частиною 2 статті 52 в редакції, яка діяла на момент події, у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Порядок інформування Національного агентства про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента, а також про суттєві зміни у майновому стані визначаються Національним агентством.

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 № 3 передбачено форма повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб'єкта декларування, яка складається з правил заповнення форми повідомлення та восьми розділів, у яких суб'єкт декларування зазначає інформацію про себе та об'єкти згідно із Законом України "Про запобігання корупції".

Постановою Верховної ради України від 13 січня 2011 року ОСОБА_1 обрано на посаду судді Господарського суду міста Києва.

Наказом Голови Господарського суду міста Києва від 17.01.2011 № 21-К ОСОБА_1 призначено за переведенням на посаду судді Господарського суду міста Києва.

Таким чином, станом на 01 вересня 2016 року ОСОБА_1 займала посаду та відноситься до осіб, які займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище.

ОСОБА_1 16.09.2016 на підставі договору купівлі - продажу отримала дохід від ОСОБА_3 від відчуження частки нерухомого майна, що перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 01 січня 2016 року. Таким чином, у ОСОБА_1 виник обов*язок повідомити про суттєві зміни в майновому стані в десятиденний строк, встановлений ч.2 ст. 52 Закону з моменту отримання доходу, Національне агентство в порядку, визначеному Національним агентством у відповідності до Рішення від 10.06.2016 № 3.

Однак як зазначається в протоколі та не заперечувалося в суді самою ОСОБА_1, вона отримала технічну можливість повідомити про суттєві зміни в майновому стані лише 04.11.2016, оскільки до цього часу не мала такої можливості через неналежну технічну роботу Єдиного реєстру.

Частиною 2 статті 172-6 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Суб'єктивна сторона цього правопорушення визначається ставленням особи до дії та наслідків, виражене у формі умислу, тобто особа повинна усвідомлювати протиправний характер своєї дії, передбачати її шкідливі наслідки і бажати їх або свідомо допускати настання цих наслідків.

Відповідно до вимог ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Таким чином, як встановлено з пояснень ОСОБА_1, вона несвоєчасно повідомила про суттєві зміни в своєму майновому стані через об*єктивні причини, які від неї не залежали, а саме: оскільки у вересні 2016 року, коли вона мала подати повідомлення, вона не мала можливості направити Національному агентству повідомлення, оскільки не працював Єдиний реєстр.

Такі пояснення в суді ОСОБА_1 про обставини, якими вона обґрунтовує відсутність своєї вини в несвоєчасному повідомленні Національного агентства, не спростовані в суді прокурором відповідними доказами, передбаченими ст.251 КУпАП.

При цьому не спростовують доводи ОСОБА_1 про відсутність вини фактичні дані, як містяться в повідомленні Заступника Голови Національного агентства з питань запобігання корупції від 01.02.2017, про те, що в період з 01 вересня 2016 по 30 жовтня 2016 обмежень доступу до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування не було. Таке повідомлення Заступника Голови Національного агентства про можливість входу до Реєстру та відсутність обмежень доступу в зазначений період не свідчить про технічну можливість ОСОБА_1 у вказаний період безперешкодно і цілодобово, мати можливість повідомити Національне агентство про суттєву зміну в майновому стані у визначений строк, письмово, у встановленому Порядку згідно Рішення від 10.06.2016 № 3, з ознайомленням з правилами заповнення форми повідомлення.

Крім того, при вирішенні питання щодо наявності складу адміністративного адміністративного правопорушення необхідно врахувати таке.

Відповідно до вимог ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган /посадова особа/ встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 252 КУпАП визначено, що орган /посадова особа/ оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

В обґрунтування наявності складу адміністративного правопорушення в діях ОСОБА_1 уповноважена особа додала матеріали, отримані за результатами перевірки у відношенні ОСОБА_1

Проте вказані додатки до протоколу, в тому числі з позначкою «Єдиний державний реєстр декларацій», подані в фотокопіях, відповідність фактичних даних в яких даним в джерелах, з яких вони отримані, не засвідчена належним чином уповноваженою особою. Додатки до протоколу не є оригіналами чи дублікатами, тобто не відповідають визначенню, передбаченому ст. 251 КУпАП, щодо документів як доказів і не можуть бути покладені в основу вини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, пов*язаного з корупцією.

Матеріали справи про адміністративне правопорушення, направлені на розгляд до суду з протоколом, прошиті, проте не скріплені печаткою, в них відсутній підпис уповноваженої особи відділу протидії корупції Департаменту захисту економіки Національної поліції України, який склав протокол про адміністративне правопорушення та направив справу до суду.

Конституція України визначає основні права і свободи людини і громадянина та гарантії їх дотримання і захисту, зокрема: обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях; усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (частина третя статті 62) .

Таким чином, оскільки в ході розгляду справи не надано належних фактичних даних, отриманих у відповідності до закону, які підтверджують наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6КУпАП, не спростовані доводи ОСОБА_1 про відсутність в її діях вини у вчиненні адміністративного правопорушення, зазначені обставини виключають провадження у адміністративній справі, яка підлягає закриттю у зв'язку з відсутністю в діях особи складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

П О С Т А Н О В И В :

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 172 -6 Кодексу України про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 у зв'язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м.Києва протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя О.П. Хардіна