Справа № 629/2305/17
Номер провадження 3/629/310/17
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23.08.2017 року суддя Лозівського міськрайонного суду Харківської області Ткаченко О.А., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Управління державного агентства рибного господарства у Харківській області Державного агентства рибного господарства України відносно:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, ІНФОРМАЦІЯ_3, не працюючого, зареєстрованого та проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4, якому відповідно до ст.63 Конституції України, ст.268 КУпАП були розяснені права,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.85 ч.4 КУпАП, -

встановив:

02.06.2017 року о 05-45 год., ОСОБА_1 на березі Орільського водосховища разом з ОСОБА_2, з гумового човна, в період весняно-літньої заборони нересту забороненими знаряддями лову риби, сітками з льоси в кількості дві штуки, впіймав рибу: карася в кількості 67 шт., лин в кількості 1 шт., окуня в кількості 1 шт., лящ в кількості 7 шт., загальною вагою 32 кг, чим порушив п.3.15 «Правил любительського та спортивного рибальства в Україні», в звязку з чим відносно ОСОБА_1 в присутності трьох свідків було складено протокол про адміністративне правопорушення №000266 від 02.06.2017 року за ст.85 ч.4 КУпАП. Своїми діями ОСОБА_1 наніс збитків рибному господарству в сумі 2465 грн.

Провідний державний інспектор відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснив, що 02.06.2017 року інспектором Чумак О.В. був складений протокол про адміністративне правопорушення за ст.85 ч.4 КУпАП відносно ОСОБА_1, який в період нересту на березі Орільського водосховища разом з ОСОБА_2, ловив рибу забороненими знаряддями лову риби, сітками з льоси розміром вічка 55х55 мм шириною 3 м довжиною 80 м в кількості дві штуки, впіймав свіжу рибу: карася в кількості 67 шт., лина в кількості 1 шт., окуня в кількості 1 шт., ляща в кількості 7 шт., загальною вагою 32 кг., чим порушив п.3.15 «Правил любительського та спортивного рибальства в Україні». Своїми діями ОСОБА_1 наніс збитків рибному господарству в сумі 2465 грн. Виловлена риба, гумовий човен з веслами, дві сітки з льоси, вилучені та передані правопорушнику під розписку на відповідальне зберігання та в подальшому вилучені правоохоронними органами у ОСОБА_1 Також зазначив, що на Орільському водосховищі вздовж правого і лівого берегів заборонений лов риби. Для проведення біологічної меліорації необхідні спеціальні сітки з маркуванням, тобто їх висота, ширина та розмір вічка, також враховується їх розташування у водосховищі. З управлінням державного агентства рибного господарства у Харківській області не були погоджені роботи з проведення біологічної меліорації на Орільському водосховищі. Правопорушник ОСОБА_1 здійснював лов риби китайськими сітками з льоси без відповідного маркування та бирок. ФГ «Схід» жодних актів на зариблення та документів на проведення біологічної меліорації на адресу управління не направляло і свої дії з ними не погоджувало, що суперечить вимогам законодавства.

Правопорушник ОСОБА_1 в судовому засіданні свою провину в здійсненні адміністративного правопорушення передбаченого ст.85 ч.4 КУпАП не визнав, пояснив працює за договором підряду у Фермерському господарстві «Схід», яке займається біомеліорацією каналу Дніпро-Донбас, так як канал є постачальником води в Харківському і Донецькому регіонах. Він разом з ОСОБА_2, 01.06.2017 року починаючи з 21-00 год. по 02.06.2017 до 06-00 год. займався виконанням договору біомеліоранта №42-Б, а саме виловом риби на каналі Дніпро-Донбас від головної водозабірної споруди до р.Сіверський Донець (включаючи Орільське та Краснопільське водосховище) при проведенні програми біомеліоративих робіт. Після чого відносно нього провідним державним інспектором відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_4 був складений протокол про адміністративне правопорушення, вилучили і переридали під зберігальну розписку виловлену ним рибу, дві сітки з льоси, човен і весла. Вважає що правила любительського та спортивного рибальства, зареєстровані наказом Державного комітету рибного господарства України 28.04.1999 за №269,3562, не поширюються на акваторію та прилеглу територію каналу «Дніпро-Донбас», а отже не входить до району діяльності інспекторів Управління Державного агентства рибного господарства у Харківській області. Також зазначив, що рибу ловив китайськими сітками з льоси 6 розміром вічка (55мм Н-3м L-80м) з відповідними бирками в кількості 2 штуки, які йому видало його керівництво. Якими саме сітками дозволено проводити вилов риби, йому не відомо. 02.06.2017 року було винесено два протоколи про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_2 та нього за ч.4 ст.85 КупАП, та стягнення збитків з однаковою сумою - 2456 грн. для кожного, при вилученні спільно виловленої риби у кількості: карась - 67 шт., лин - 1 шт., окунь - 1 шт., лящ - 7 шт. Враховуючи наявність двох протоколів про адміністративне правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП, а також те, що матеріальні збитки спричиненні спільними діями обох правопорушників, на думку інспекторів, вважає неможливим покладення обов'язку сплати у повному обсязі матеріальних збитків як з одного так і з іншого учасника правопорушення, просить провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.4 ст.85 КпАП України відносно нього закрити за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення, а вилучені знаряддя лову: дві сітки з льоси, човен зелений гумовий з веслами та вилучену рибу повернути йому. Також ОСОБА_1 пояснив, що до зазначених робіт він був залучений громадським інспектором рибоохорони Дніпровської природної інспекції ОСОБА_5 який запропонував йому цю роботу, і повідомив, що саме він здійснює на Орільському водосховищі контроль за виловом риби.

Адвокат ОСОБА_6 в судовому засіданні просила провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.4 ст.85 КпАП України відносно ОСОБА_1 закрити за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення.

Вислухавши пояснення правопорушника та його захисника, державного інспектора відділу охорони водних біоресурсів «Рибоохоронний патруль» ОСОБА_3, пояснення свідків ОСОБА_7, ОСОБА_5, ОСОБА_8, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11 і ОСОБА_12, дослідивши матеріали справи, перевіривши наявні докази у їх сукупності, оцінивши їх за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходжу до висновку про винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.85 ч.4 КУпАП, а саме грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову), виходячи з наступного.

Згідно ст.3 Закону України «Про тваринний світ», об'єктами тваринного світу, на які поширюється дія цього Закону, є: дикі тварини - хордові, в тому числі хребетні (ссавці, птахи, плазуни, земноводні, риби та інші) і безхребетні (членистоногі, молюски, голкошкірі та інші) в усьому їх видовому і популяційному різноманітті та на всіх стадіях розвитку (ембріони, яйця, лялечки тощо), які перебувають у стані природної волі, утримуються у напіввільних умовах чи в неволі; частини диких тварин (роги, шкіра тощо); продукти життєдіяльності диких тварин (мед, віск тощо).

Об'єкти тваринного світу, а також нори, хатки, лігва, мурашники, боброві загати та інше житло і споруди тварин, місця токування, линяння, гніздових колоній птахів, постійних чи тимчасових скупчень тварин, нерестовищ, інші території, що є середовищем їх існування та шляхами міграції, підлягають охороні.

Відповідно до ст.38 Закону, з метою збереження і відтворення тварин здійснення окремих видів використання об'єктів тваринного світу, а також вилучення з природного середовища тварин може бути обмежено або повністю заборонено на певній території чи на певні строки в порядку, передбаченому цим Законом та іншими нормативно-правовими актами.

Статтею 54 Закону, обмежені права власників і користувачів природних ресурсів в інтересах охорони, раціонального використання та відтворення тваринного світу

Відповідно до статті 1 Закону України «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів» рибальство - це добування водних біоресурсів у рибогосподарських водних об'єктах; добування (вилов) - вилучення водних біоресурсів із середовища їх перебування; спортивне рибальство - вид любительського рибальства, що здійснюється у порядку загального використання, з установленням певних вимог до проведення спортивних змагань або кваліфікаційних нормативів; любительське рибальство - безоплатне добування (вилов) водних біоресурсів у порядку загального використання, у дозволених обсягах, для особистих потреб (без права реалізації) знаряддями вилову, встановленими для цього правилами рибальства. В інших випадках любительське рибальство здійснюється на праві спеціального використання.

Відповідно до ст.10 ЗУ «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів», посадові особи органів рибоохорони здійснюють державний контроль та управління в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та мають такі повноваження: здійснювати державний контроль (нагляд) за дотриманням правил використання, порядку придбання та збуту об'єктів тваринного світу в частині водних біоресурсів; давати обов'язкові до виконання письмові вказівки (приписи) про усунення порушень у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; перевіряти документи на право використання водних біоресурсів, зупиняти транспортні (у тому числі плавучі) засоби та проводити огляд речей, транспортних (у тому числі плавучих) засобів, знарядь рибальства, добутої продукції та інших предметів; у разі неможливості встановлення особи правопорушника на місці вчинення правопорушення доставляти його до правоохоронних органів чи в приміщення виконавчого органу сільської, селищної, міської, районної у місті (у разі створення) ради для складення протоколу про адміністративне правопорушення; вилучати в осіб, які порушують законодавство у галузі охорони і використання водних біоресурсів, знаряддя добування водних біоресурсів, транспортні (у тому числі плавучі) засоби, обладнання та предмети, що були знаряддями правопорушення, незаконно добуті водні біоресурси, а також відповідні документи на них; проводити у випадках, встановлених законом, фотографування, звукозапис, фото- і відеозйомку як допоміжні засоби для запобігання і виявлення порушень законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; визначати розмір збитків, завданих рибному господарству, за затвердженими таксами та методиками; видавати та скасовувати передбачені законодавством документи на право добування водних біоресурсів, а також на право переселення та утримання в неволі чи напіввільних умовах водних біоресурсів; складати протоколи та розглядати в установленому законом порядку справи про адміністративні правопорушення у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; подавати позови про відшкодування шкоди, заподіяної суб'єктами господарювання та громадянами, внаслідок порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; вилучати знаряддя добування (вилову) водних біоресурсів, транспортні засоби, обладнання та предмети, що були знаряддями правопорушення у галузі охорони, використання та відтворення водних біоресурсів, а також незаконно добуті водні біоресурси у разі неможливості встановлення власника зазначеного майна; визначати в установленому порядку строки заборони вилову водних біоресурсів в рибогосподарських водних об'єктах (їх частинах) та забезпечувати контроль за їх дотриманням; здійснювати перевірку знарядь добування, контролювати їх кількість, перевіряти відповідність вимогам законодавства у галузі охорони, використання і відтворення водних біоресурсів; погоджувати режими рибогосподарської експлуатації водних об'єктів та забезпечувати державний контроль (нагляд) за їх дотриманням; інші повноваження відповідно до закону.

Відповідно до статті 27 цього Закону вилучення з природного середовища (крім любительського і спортивного рибальства у водних об'єктах загального користування в межах та обсягах безоплатного вилову), тобто вилов риби є спеціальним використанням водних біоресурсів.

Органи рибоохорони є правоохоронними органами, які для виконання їх повноважень держава забезпечує транспортними засобами, приладами спостереження, зброєю, відео- і фототехнікою, спецодягом тощо.

Посадові особи органів рибоохорони мають право залучати до охорони водних біоресурсів громадських інспекторів рибоохорони. Положення про громадських інспекторів рибоохорони затверджує центральний орган виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері рибного господарства та рибної промисловості.

Пунктом 2.6 Положення про громадських інспекторів рибоохорони, обмежена діяльність громадського інспектора, останній має право діяти в територіальних межах повноважень органу, що видав посвідчення. Посвідчення має певний зразок згідно з додатком та не може бути безстроковим, оскільки передбачено його періодичне продовження, громадські інспектори відповідно до поданої заяви призначаються спеціально уповноваженою особою центрального органу виконавчої влади у галузі рибного господарства, керівниками територіальних органів рибоохорони після проходження з ними співбесіди,

Також судом встановлено, що дії ОСОБА_5, який представляючись громадським інспектором рибоохорони Дніпропетровської області здійснює охорону, контроль проведення біомеліоративних робіт, вилову обєктів тваринного світу на території Орільського водосховища Харківської області є незаконними, оскільки громадський інспектор рибоохорони має право діяти лише в територіальних межах повноважень органу, що видав посвідчення, а такого посвідчення останній не має. Надане свідком ОСОБА_5 в судовому засіданні посвідчення не відповідає вимогам вищезазначеного Положення (а.с.35).

Згідно п.8 п.п.8.1. «Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об'єктах України» затверджених наказом №33 Державного комітету рибного господарства України 18.03.1999 року, строки заборони, встановлені цими Правилами, поширюються на перше й останнє числа періоду включно з загальною тривалістю заборони в річках - 50; у водосховищах і озерах - 70; у новостворених водних об'єктах, а також у придатковій системі річок та інших водних об'єктів - 90 діб. За узгодженням з науковими підприємствами, установами, організаціями дозволяється переносити (не більше ніж на 15 діб) строки заборони, передбачені цим пунктом та пунктом 11 Правил, а також збільшувати чи зменшувати строки заборони (не більше ніж на 15 діб).

Відповідно до п.9.14., п.п.9.14.1.,9.14.2. Правил без погодження з державними органами рибоохорони забороняється: будь-яка діяльність, що може негативно вплинути на стан водних живих ресурсів, без виконання обов'язкових заходів з попередження та зменшення можливого впливу; проводити в рибогосподарських водних об'єктах без обґрунтування наукових установ, підприємств, організацій та дозволу Мінекобезпеки акліматизацію та переселення водних організмів.

Згідно п.3.14 «Правил любительського і спортивного рибальства» затверджених наказом №19 Державного комітету рибного господарства України 15.02.1999 року, забороняється: застосовувати без дозволу органів рибоохорони нові знаряддя та способи лову, які не передбачені цими Правилами рибальства; перебувати на водоймі або поблизу неї з вибуховими та отруйними речовинами, а також зі знаряддями лову, застосування яких у даний час і в цьому місці заборонено, а також зберігати заборонені знаряддя лову на водоймах або поблизу них; продаж фізичними та юридичними особами, які не мають на це дозволу, сіткових матеріалів, знарядь лову і пристосувань до них, застосування яких заборонено правилами рибальства; продаж або скуповування риби, ікри і водних безхребетних та продуктів їх переробки без наявності документа, який підтверджує законність їх придбання, та сертифіката якості; вивезення (винесення) риби, раків та інших водних живих ресурсів у кількості, що перевищує добову норму лову, або заборонених до лову правилами рибальства; проведення без погодження з органами рибоохорони та без дозволу Мінекобезпеки акліматизації (реакліматизації), переселення і розведення нових для фауни України або генетично змінених водних живих ресурсів, зариблення водойм тощо.

Пунктом 4.11. забороняється лов риби і водних безхребетних, менших за розміри, вказані в додатку цих Правил рибальства для внутрішніх водойм: лин мінімальний розмір 20 см, лящ 32 см.

Згідно п.п.4.14., 4.14.3. Правил, забороняється лов риби, добування водних тварин на таких водоймах у такі строки: регіон внутрішніх водойм на період нересту риби - у всіх водосховищах, а також в озерах Волинської і Рівненської областей - з 1 квітня по 10 червня.

Згідно листа Державного агентства рибного господарства України (держрибагентства України) №1-7-19/3619-15 від 09.07.2015 року, канал «Дніпро-Донбас» є стратегічним об'єктом загальнодержавного значення, штучний водний об'єкт спеціального використання, який працює в комплексному режимі: заповнює нестачу води в річці Сіверський Донець і доправляє воду на питні, промислово-господарські та сільськогосподарські потреби Дніпропетровської, Харківської та Полтавської областей і не віднесений до рибогосподарських водних об'єктів. Враховуючи викладене, дія Правил любительського та спортивного рибальства, зареєстрованих наказом Державного комітету рибного господарства України 28.04.1999 за №269,3562, не поширюються на акваторію та прилеглу територію каналу «Дніпро-Донбас», а отже не входить до району діяльності Дніпропетровськрибохорони (а.с.40).

Наказом Управління Державного агентства рибного господарства у Харківській області №26 від 01.03.2017 року, визначено строки заборони на примусовий, любительський і спортивний лов риби та інших водних біоресурсів у рибогосподарських водних обєктах, що знаходяться в зоні діяльності Управління Державного агентства рибного господарства у Харківській області: з 01.04.2017 року по 10.06.2017 року на водосховищах (любительський лов), з 01.04.2017 року по 21.05.2017 року на річках, в корінних водах (любительський лов), з 01.04.2017 року по 30.06.2017 року в придаткових водах річок (любительський лов) (а.с.58-59).

Згідно переліку основних нерестовищ на рибогосподарських водних обєктах Харківської області додатків №1 і 2 до наказу Управління Державного агентства рибного господарства у Харківській області №26 від 01.03.2017 року, віднесене Орільське водосховище а саме верхівя водосховища та усі мілководні ділянки вздовж правого та лівого берегів, крім меж територій баз відпочинку та населених пунктів. Рибогосподарське значення основні місця нересту та нагулу молоді, ляща, сазана, судака, карася та плітки (а.с.60-65,66).

Правила рибальства - це нормативно-правові акти, які у визначеному районі дії встановлюють умови, способи добування, допустимі до вилучення розміри водних біоресурсів, вимоги щодо їх охорони, а також можуть визначати кількість, тили, розміри, технічні характеристики суден флоту рибної промисловості та знарядь вилову, умови користування рибогосподарськими водними об'єктами та навантаження на них (ст.1 ЗУ «Про рибне господарство, промислове рибальство та охорону водних біоресурсів»).

Згідно опис-оцінкою знарядь лову, іншого рибальського майна, плавучих та інших транспортних засобів виявлених у правопорушника ОСОБА_1 було виявлено: дві сітки з льоси, один гумовий човен, два весла, риба свіжа: карась в кількості 67 шт., лин в кількості 1 шт., окунь в кількості 1 шт., лящ в кількості 7 шт., сітка льосова 2 шт., човен гумовий, два весла

Згідно з розрахунком заподіяної шкоди рибним запасам, зробленим згідно з Таксами, затвердженими Постановою КМУ №1209 від 21.11.2011 року, ОСОБА_1 вчиненням адміністративного правопорушення завдав матеріальну шкоду в сумі 2465 гривень.

Твердження правопорушника ОСОБА_1 про те, що останній мав дозвіл на вилов риби на Орільскому водосховищі сітками з льоси, спростовуються зібраними доказами по справі, проведенням вилову риби в період нересту сітками з льоси китайського виробництва розміром вічка 55х55 мм висотою 3 м та довжиною 80 м, кількість виловленої риби і її розмір, що свідчить саме про браконьєрський вилов риби забороненими знаряддями лову під прикриттям проведення біомеліоративних робіт з вилову риби каналом Дніпро-Донбас, а також відсутністю будь-яких дозвільних документів погоджених з Управлінням Державного агентства рибного господарства України у Харківській області, Управлінням охорони, використання і відтворення біоресурсів та регулювання рибальства в Харківській області.

Відповідно до ст.40 КУпАП, якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди незалежно від розміру шкоди.

При накладенні адміністративного стягнення, суд враховує характер скоєного правопорушення, особу ОСОБА_1, ступінь його вини, майнове положення, обставини що помякшують і обтяжують відповідальність, а тому до правопорушника слід застосувати адміністративне стягнення - штраф на користь держави з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення, які є приватною власністю ОСОБА_1, а також незаконно добутих водних живих ресурсів.

Статтею 63 Закону України «Про тваринний світ» передбачено, що відповідальність за порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу несуть особи, винні в порушенні встановлених законодавством вимог використання обєктів тваринного світу.

Згідно зберігальної розписки від 02.06.2017 року вилучена риба була передана на відповідне зберігання працівниками поліції ПП ОСОБА_13 (а.с.22).

Згідно зберігальної розписки працівниками поліції ОСОБА_14 були передані речові докази: човен з веслами, сітки з льоси і костюм ПВХ (а.с.23).

Керуючись ст.ст.24,27,40,85 ч.4,284 КУпАП, суд, -

постановив:

Визнати ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.4 ст.85 КУпАП

Накласти на ОСОБА_1 адміністративне стягнення за ст.85 ч.4 КУпАП у вигляді штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян у сумі 340 (триста сорок) гривень з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення та незаконно добутих водних живих ресурсів.

Речові докази конфісковані сітки з льоси китайського виробництва розміром вічка 55х55 мм висотою 3 м та довжиною 80 м в кількості 2 шт. знищити, як такі, що не представляють цінності, гумовий човен зеленого кольору в кількості 1 шт., весла в кількості 2 шт. і рибу: карася в кількості 67 шт., лин в кількості 1 шт., окуня в кількості 1 шт., лящ в кількості 7 шт., загальною вагою 32 кг звернути на користь держави, в разі неможливості - знищити, як такі, що не представляють цінності.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, на користь держави заподіяну правопорушенням шкоду рибному господарству в сумі 2465 (дві тисячі чотириста шістдесят пять) гривень.

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави (одержувач коштів: ГУК у м.Києві/м.Київ/22030106, код за , банк отримувача Головне управління Державної казначейської служби України у м.Києві, код банку 820019, р/р0001, код класифікації доходів бюджету 22030106) судовий збір в розмірі 320 (триста двадцять) гривень.

На постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подана апеляційна скарга в апеляційний суд Харківської області через Лозівський міськрайонний суд Харківської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя О.А.Ткаченко