Справа № 192/696/17
Провадження № 3/192/193/17
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"04" липня 2017 р. суддя Солонянського районного суду Дніпропетровської області Щербина Н.О., розглянувши в смт Солоне матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, яка народилася 1968 року лютого місяця 28 числа в с.Григорівка Васильківського району дніпропетровської області, зареєстрованої та мешканки ІНФОРМАЦІЯ_1, яка працює заступником голови Солонянської селищної ради, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, притягувалась до адміністративної відповідальності 06 жовтня 2016 року за ч.ч.1,2 ст. 172-7 КУпАП,

за правопорушення, передбачене ч.1 ст.1727 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

До суду надійшов протокол про адміністративне правопорушення повязане з корупцією № 270 від 31 травня 2017 року, згідно якого встановлено, що ОСОБА_1 обіймаючи посаду заступника голови Солонянської селищної ради Солонянського району Дніпропетровської області з 12 листопада 2015 року та будучи депутатом з 12 листопада 2015 року і до теперішнього часу, будучи відповідно до підпункту Б ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» субєктом відповідальності за корупційні правопорушення, вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією за таких обставин.

04 грудня 2015 року ОСОБА_1, перебуваючи в приміщенні Солонянської селищної ради Солонянського району Дніпропетровської області за адресою: Дніпропетровська область Солонянський район, смт Солоне, вул.Гагаріна, буд.7, на 2 сесії 7 скликання в порушення вимог п.1 ч.3 ст.8 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», ст.59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та ст.28 Закону України «Про запобігання корупції», перед голосуванням питання №10 порядку денного «Про преміювання селищного голови та заступника селищного голови» не повідомила селищну раду та виконавчий комітет Солонянської селищної ради про наявний в неї реальний конфлікт інтересів.

Також, 24 грудня 2015 року ОСОБА_1, перебуваючи в приміщенні Солонянської селищної ради Солонянського району Дніпропетровської області за адресою: Дніпропетровська область Солонянський район, смт Солоне, вул.Гагаріна, буд.7, на 3 сесії 7 скликання в порушення вимог .1 ч.3 ст.8 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», ст.59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та ст.28 Закону України «Про запобігання корупції», перед голосуванням питання №12 порядку денного «Про преміювання селищного голови та заступника селищного голови» не повідомила селищну раду та виконавчий комітет Солонянської селищної ради про наявний в неї реальний конфлікт інтересів.

Окрім того, 28 січня 2016 року ОСОБА_1, перебуваючи в приміщенні Солонянської селищної ради Солонянського району Дніпропетровської області за адресою: Дніпропетровська область Солонянський район, смт Солоне, вул.Гагаріна, буд.7, на 4 сесії 7 скликання в порушення вимог п.1 ч.3 ст.8 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», ст.59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та ст.28 Закону України «Про запобігання корупції», перед голосуванням питання №10 порядку денного «Про преміювання селищного голови та заступника селищного голови» не повідомила селищну раду та виконавчий комітет Солонянської селищної ради про наявний в неї реальний конфлікт інтересів.

В судовому засіданні особа, яка притягається до адміністративної відповідальності вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 1727 КУпАП визнала та пояснила, що не досконало знає положення чинного законодавства. Проте також зазначила, що від її голосу нічого не вирішувалося, оскільки рішення про преміювання сільського голови та його заступника приймалося шляхом голосування всіма депутатами які були присутні на засіданні.

Прокурор Гаспарян С. С. в судовому засіданні вважав, що вина ОСОБА_1 у вчиненні корупційного адміністративного правопорушення доведена в повному обсязі.

Дослідивши всебічно, повно і об'єктивно всі обставини справи в їх сукупності, вважаю, що провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у звязку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення ч.1 ст. 1727 КУпАП, з таких підстав.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Як вбачається зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення в ньому відсутні посилання на характер дій ОСОБА_1, умисний чи неумисний.

Окрім цього, згідно п. 5 розділу ІІ затвердженої наказом МВС № 1376 від 06 листопада 2015 року Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції протокол про адміністративне правопорушення (додаток 1) складається на спеціальному бланку, що виготовлений друкарським способом згідно з технічним описом бланка протоколу про адміністративне правопорушення (додаток 2), на якому проставлено відповідні серію та номер.

Разом з тим направлений до суду для розгляду протокол про адміністративне правопорушення № 270 від 31 травня 2017 року складений в порушення вищезазначеної норми не на бланку, а шляхом роздрукування на простих аркушах паперу (а.с. 1-9).

При цьому всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Слід наголосити, що суддя розглядаючи справу про адміністративне правопорушення не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суддя також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суддя неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

Так, ч. 1 ст. 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку», а згідно з положеннями ч. 3 ст. 6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення.

У справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутні дані які б з достовірністю свідчили про обєктивні та субєктивні ознаки реального конфлікту інтересів, наявності суперечностей між приватним інтересами ОСОБА_1 та її представницькими повноваженнями як депутата, які вплинули на обєктивність та неупередженість прийняття рішення про преміювання під час виконання нею вказаних повноважень, відсутні відомості, які б вказували в чому конкретно полягав цей конфлікт інтересів і в чому це виразилося.

Таким чином, враховуючи вказані обставини, а саме порушення вимог ст. 256 КУпАП, щодо не зазначення направленості дій ОСОБА_1 та положень вищезазначеної інструкції, щодо форми протоколу, прийти до висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення не надається можливим і тому оцінка досліджених в судовому засіданні доказів не проводиться, оскільки відсутня конкретизація адміністративного правопорушення, яке на думку особи, що скала протокол вчинила ОСОБА_1

У звязку з чим, згідно ст. 247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 1727 КУпАП.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 1727, 247, 256 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення правопорушення передбачене ч.1 ст. 1727 КУпАП закрити, за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді може бути оскаржена до апеляційного суду Дніпропетровської області через Солонянський районний суд Дніпропетровської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Н.О.Щербина