Зіньківський районний суд Полтавської області
Справа № 530/800/17
Номер провадження 3/530/141/17
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04.07.2017 року місто Зіньків

Зіньківський районний суд Полтавської області в складі головуючого судді Демянченка С.М., секретарі Тараненко Т.І., з участю прокурора Чубенка А.І., захисника особи яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, адвоката ОСОБА_2, розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Управління захисту економіки в Полтавській області Департаменту захисту економіки Національної Поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1,

жителя ІНФОРМАЦІЯ_2,Полтавської

області, працюючого на посаді заступника голови Зіньківської

районної ради Полтавської області, ІНФОРМАЦІЯ_3,

одруженого, ідентифікаційний номер НОМЕР_1, раніше до

адміністративної відповідальності не притягувався,

за вчинення адміністративних корупційних правопорушень передбачених ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

07 червня 2017 року оперуповноваженим Управління захисту економіки в Полтавській області Департаменту захисту економіки Національної Поліції України підполковником поліції ОСОБА_3 було встановлено, що відповідно до рішення першої сесії сьомого скликання Зіньківської районної ради Полтавської області від 06.11.2015 на посаду заступника голови Зіньківської районної ради Полтавської області обрано депутата Зіньківської районної ради Полтавської області ОСОБА_1 Розпорядженням голови Зіньківської районної ради Полтавської області від 12.11.2015 № 66-К останньому присвоєно черговий ранг 8 (восьмий) посадової особи місцевого самоврядування 4 категорії, а отже відповідно до п.п. «в», п. 1, ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_1 є суб'єктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією. Відповідно до ч. 1 ст. 1, п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень. Особи зазначенні у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону зобовязані повідомляти не пізніше наступного робочого дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно. Відповідно до ч.1 ст.35 Закону України "Про запобігання корупції" правила врегулювання конфлікту інтересів в діяльності Президента України, народних депутатів України, членів Кабінету Міністрів України, керівників центральних органів виконавчої влади, які не входять до складу Кабінету Міністрів України, суддів Конституційного Суду України та суддів загальної юрисдикції, голів, заступників голів обласних та районних рад, міських, сільських, селищних голів, секретарів міських, сільських, селищних рад, депутатів місцевих рад визначаються законами, які регулюють статус відповідних осіб та засади організації відповідних органів. Згідно із вимогами ч. 1 ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання. Відповідно до ст. 8 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» депутат місцевої ради є представником інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу та член ради, здійснюючи депутатські повноваження та повинен дотримуватися таких правил депутатської етики, а саме не використовувати депутатський мандат в особистих інтересах, керуватися у своїй діяльності загальновизнаними принципами порядності, честі і гідності. Відповідно до розяснення Національного агентства з питань запобігання корупції від 21.02.2017 за вих. 4111/3814/17 з посиланням на частину першу статті 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання. Тобто, під час прийняття участі у такому голосуванні, депутати відповідної ради, кандидатури яких внесені до бюлетеню з виборів голови ради, відповідно заступника голови районної ради та першого заступника, заступника голови обласної ради повинні вживати заходів щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, передбачених статтею 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні». Неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів тягне за собою адміністративну відповідальність передбачену частиною першою статті 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Згідно п.3 ч. 6 ст. 55 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та п. 2, п. 3 «Порядку обрання заступника голови Зіньківської районної ради», затвердженого рішенням 1 сесії 7 скликання від 06.11.2015 року заступник голови районної ради обирається шляхом таємного голосування за представленням кандидатури головою районної ради.

Так, 06.11.2015 у приміщенні Зіньківської районної ради Зіньківського району, Полтавської області за адресою: м. Зіньків , вул. Воздвиженська, 40, Полтавської області відбулося засідання 1 сесії сьомого скликання, на якій розглянуто питання обрання заступника голови районної ради.

Зокрема, голова Зіньківської районної ради Полтавської області ОСОБА_4 запропонував обрати на посаду заступника голови районної ради депутата цієї ж ради ОСОБА_1 Після цього, у ОСОБА_1 виник реальний конфлікт інтересів, тобто суперечність між приватним інтересом і його представницькими повноваженнями як депутата органу місцевого самоврядування.

У даному випадку приватний інтерес ОСОБА_1 - це немайновий інтерес, який полягає у бажанні останнього обійняти посаду у виконавчих органах місцевого самоврядування з відповідними повноваженнями, матеріальним і соціально-побутовим забезпеченням.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» ОСОБА_1, як депутат місцевої ради має представницькі повноваження, а саме право ухвального голосу з усіх питань, що розглядаються на засіданнях ради, обирати і бути обраним до органів відповідної ради, висловлюватися щодо кандидатур посадових осіб, які обираються, призначаються, виступати з обґрунтуванням своїх пропозицій та з мотивів голосування.

Однак, у порушення вимог п.п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 28, ч. 1 ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції», ч. 1 ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» ОСОБА_1, як депутат районної ради самостійно публічно не оголосив про наявність реального конфлікту інтересів під час засідання ради, на якому розглядається вказане питання. Натомість, ОСОБА_1, реалізуючи свої представницькі повноваження, вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів - виступив перед депутатами щодо підтримання своєї кандидатури на посаду заступника голови районної ради, а після цього отримав бюлетень та взяв участь в таємному голосуванні щодо обрання себе на вказану посаду.

Відповідно до протоколу засідання 1 сесії сьомого скликання від 06.11.2015 за результатами таємного голосування ОСОБА_1 обрано на посаду заступника голови Зіньківської районної ради Полтавської області.

Після цього, сесією районної ради прийнято рішення про обрання заступником голови Зіньківської районної ради Полтавської області ОСОБА_1, який також в умовах реального конфлікту інтересів взяв участь у вирішенні вказаного питання шляхом особистого голосування. Таким чином, у ОСОБА_1 виникла ситуація в якій приватні інтереси останнього здатні були вплинути і фактично впливали на обєктивність (неупередженість) його дій щодо обрання на вказану посаду.

Факт неповідомлення ОСОБА_1 про наявність конфлікту інтересів підтверджується протоколом 1 сесії 7 скликання від 06.11.2015 року Зіньківської районної ради Полтавської області з відповідними відомостями про результати голосування, поясненням заступника голови районної ради ОСОБА_1, відповідним рішенням сесії за вказаними вище питаннями, та відповіддю Зіньківської районної ради Полтавської області на запит № 125 від 06.04.2017 та № 131 від 25.04.2017.

Такі дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, як неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів.

07 червня 2017 року оперуповноваженим Управління захисту економіки в Полтавській області Департаменту захисту економіки Національної Поліції України лейтенантом поліції ОСОБА_5 було встановлено, що відповідно до рішення першої сесії сьомого скликання Зіньківської районної ради Полтавської області від 06.11.2015 на посаду заступника голови Зіньківської районної ради Полтавської області обрано депутата Зіньківської районної ради Полтавської області ОСОБА_1 Розпорядженням голови Зіньківської районної ради Полтавської області від 12.11.2015 № 66-К останньому присвоєно черговий ранг 8 (восьмий) посадової особи місцевого самоврядування 4 категорії, а отже відповідно до п.п. «в», п. 1, ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_1 є суб'єктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією. Відповідно до ч. 1 ст. 1, п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень. Особи зазначенні у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону зобовязані повідомляти не пізніше наступного робочого дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно. Відповідно до ч.1 ст.35 Закону України "Про запобігання корупції правила врегулювання конфлікту інтересів в діяльності Президента України, народних депутатів України, членів Кабінету Міністрів України, керівників центральних органів виконавчої влади, які не входять до складу Кабінету Міністрів України, суддів Конституційного Суду України та суддів загальної юрисдикції, голів, заступників голів обласних та районних рад, міських, сільських, селищних голів, секретарів міських, сільських, селищних рад, депутатів місцевих рад визначаються законами, які регулюють статус відповідних осіб та засади організації відповідних органів.

Згідно із вимогами ч. 1 ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

Відповідно до ст. 8 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» депутат місцевої ради є представником інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу та член ради, здійснюючи депутатські повноваження та повинен дотримуватися таких правил депутатської етики, а саме не використовувати депутатський мандат в особистих інтересах, керуватися у своїй діяльності загальновизнаними принципами порядності, честі і гідності.

Відповідно до розяснення Національного агентства з питань запобігання корупції від 21.02.2017 за вих. 4111/3814/17 з посиланням на частину першу статті 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання. Тобто, під час прийняття участі у такому голосуванні, депутати відповідної ради, кандидатури яких внесені до бюлетеню з виборів голови ради, відповідно заступника голови районної ради та першого заступника, голови ради повинні вживати заходів щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, передбачених статтею 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні». Неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів тягне за собою адміністративну відповідальність передбачену частиною першою статті 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Згідно п.3 ч. 6 ст. 55 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та п. 2, п.3 «Порядку обрання заступника голови Зіньківської районної ради», затвердженого рішенням 1 сесії 7 скликання від 06.11.2015 року заступник голови районної ради обирається шляхом таємного голосування за представленням кандидатури головою районної ради.

Так, 06.11.2015 у приміщенні Зіньківської районної ради Зіньківського району, Полтавської області за адресою: м. Зіньків, вул. Воздвиженська, 40, Полтавської області відбулося засідання 1 сесії сьомого скликання, на якій розглянуто питання обрання заступника голови районної ради.

Зокрема, голова Зіньківської районної ради Полтавської області ОСОБА_4 запропонував обрати на посаду заступника голови районної ради депутата цієї ж ради ОСОБА_1 Після цього, у ОСОБА_1 виник реальний конфлікт інтересів, тобто суперечність між приватним інтересом і його представницькими повноваженнями як депутата органу місцевого самоврядування. У даному випадку приватний інтерес ОСОБА_1 - це немайновий інтерес, який полягає у бажанні останнього обійняти посаду у виконавчих органах місцевого самоврядування з відповідними повноваженнями, матеріальним і соціально-побутовим забезпеченням.

Відповідно до ст. 19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» ОСОБА_1, як депутат місцевої ради має представницькі повноваження, а саме право ухвального голосу з усіх питань, що розглядаються на засіданнях ради, обирати і бути обраним до органів відповідної ради, висловлюватися щодо кандидатур посадових осіб, які обираються, призначаються, виступати з обґрунтуванням своїх пропозицій та з мотивів голосування.

Однак, у порушення вимог п.п. 1, 2, 3, 4 ч. 1 ст. 28, ч. 1 ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції», ч. 1 ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» ОСОБА_1, як депутат районної ради самостійно публічно не оголосив про наявність реального конфлікту інтересів під час засідання ради, на якому розглядається вказане питання.

Натомість, ОСОБА_1, реалізуючи свої представницькі повноваження, вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів - виступив перед депутатами щодо підтримання своєї кандидатури на посаду заступника голови районної ради, а після цього отримав бюлетень та взяв участь в таємному голосуванні щодо обрання себе на вказану посаду.

Відповідно до протоколу засідання 1 сесії сьомого скликання від 06.11.2015 за результатами таємного голосування ОСОБА_1 обрано на посаду заступника голови Зіньківської районної ради Полтавської області.

Після цього, сесією районної ради прийнято рішення про обрання заступником голови Зіньківської районної ради ОСОБА_1, який також в умовах реального конфлікту інтересів взяв участь у вирішенні вказаного питання шляхом особистого голосування.

Таким чином, у ОСОБА_1 виникла ситуація в якій приватні інтереси останнього здатні були вплинути і фактично впливали на обєктивність (неупередженість) його дій щодо обрання на вказану посаду.

Факт дії в умовах реального конфлікту інтересів ОСОБА_1 підтверджується протоколом 1 сесії 7 скликання від 06.11.2015 Зіньківської районної ради з відповідними відомостями про результати голосування, поясненням заступника голови районної ради ОСОБА_1, відповідним рішенням сесії за вказаними вище питаннями, та відповіддю Зіньківської районної ради на запит № 125 від 06.04.2017 та № 131 від 25.04.2017.

Такі дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, як вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

В судовому засіданні особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 та його захисник адвокат ОСОБА_2, свою вину у вчиненні даних адміністративних корупційних правопорушеннях не визнав і суду пояснив, що дійсно був присутній на першій сесії Зіньківської районної ради Полтавської області VII скликання, згідно порядку денного якої слухалося питання про обрання заступника голови районної ради. Голова Зіньківського районної ради Полтавської області ОСОБА_4 запропонував обрати його на посаду заступника голови районної ради. Умислу на зайняття посади заступника голови районної ради не мав, своєї кандидатури не пропонував. За результатами таємного голосування, в якому взяли участь 33 особи, в тому числі і він сам, 30 голосами було прийнято рішення від 06.11.2015 року про обрання його заступником голови районної ради. Він за себе не голосував, cаму участь у голосуванні не вважає дією в умовах конфлікту інтересів, оскільки як депутат був зобовязаний голосувати, тим більше, що в даній ситуації, його голос на результат голосування вплинути не міг і він все рівно був би обраний заступником голови Зіньківської районної ради Полтавської області VII скликання. Вважає, що в його діях відсутній склад правопорушення, передбаченого ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП, з наступних підстав. Відповідно до 49 Закону України «Про місцеве самоврядування» депутат зобов'язаний брати участь у роботі сесій ради, засідань постійної та інших комісій ради, до складу яких його обрано, та має право ухвального голосу з усіх питань, які розглядаються на сесіях ради, а також на засіданнях постійної та інших комісій ради, до складу яких його обрано. Для зазначеного голосування передбачено спеціальну процедуру - таємне голосування, яка не допускає стороннього впливу та відбувається в окремій кімнаті. При цьому особа не може впливати на інших голосуючих, такий вплив повністю виключається. Крім того, з протоколів про вчинення адміністративних правопорушень, пов'язаних з корупцією, не вбачається, що прийняті під час процедури таємного голосування рішення є незаконними, а в самих протоколах не розкрито питання реального конфлікту інтересів,просив справу закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного корупційного правопорушення.

Суд, заслухавши пояснення прокурора Чубенка А.І., особу яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, та його захисника адвоката ОСОБА_2 вивчивши та проаналізувавши матеріали справи і давши їм належну оцінку, приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративних правопорушень повязаних з корупцією, передбачених ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП з наступних підстав:

У відповідності до ч.2 ст.36 КупАП адміністративні справи відносно ОСОБА_1 передбачені ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП підлягають обєднанню і повинні розглядатися в одному адміністративному провадженні, а стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених.

Як встановлено в судовому засіданні, ОСОБА_1, будучи депутатом Зіньківської районної ради Полтавської області VII скликання, взяв участь у таємному голосуванні за обрання себе заступником голови Зіньківської районної ради Полтавської області. За версією органу, який склав протоколи про адміністративні правопорушення, передбачені ч. 1 ст. 172-7 та ч. 2 ст.172-7 КУпАП, ОСОБА_1 не повідомив колегіальний орган (сесію районної ради) про наявність у нього реального конфлікту інтересів та не усунувся від таємного голосування з вказаного питання і віддав свій голос належним чином, в результаті чого допустив виникнення реального конфлікту інтересів в своїй депутатській діяльності.

Виходячи з аналізу ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, адміністративна відповідальність в даному випадку настає у разі неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів - наявної суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Адміністративна відповідальність за ч. 2 ст.172-7 КУпАП настає у разі вчиненні дій чи прийнятті рішень в умовах реального конфлікту інтересів, тобто за наявності суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що вплинуло на обєктивність або неупередженість вчинення таких дій, або прийняття таких рішень.

Відповідно до Примітки 2 до ст. 172-7 КУпАП, під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України "Про запобігання корупції", реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень, а приватний інтерес-будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами.

Для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, необхідно встановити наявність обовязкової сукупності таких юридичних фактів, як: 1) наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений; 2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення; 3) наявність повноважень на прийняття рішення; 4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об'єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає.

Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією.

Відповідно до п. 9 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», правопорушення, повязане з корупцією, це - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Під реальним конфліктом інтересів, згідно з п. 11 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» та приміткою до ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення, слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та його службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Відповідно до п. 12 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у звязку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

За змістом наведених норм обовязковою умовою складу адміністративних правопорушень передбачених ч.1 ст. 172-7 та ч. 2 ст.172-7 КУпАП, є наявність реального конфлікту інтересів, як суперечності між приватним інтересом особи та його службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність прийняття цією особою рішень, вчинення чи не вчинення дій на відповідній посаді, в тому числі у стосунках з фізичними чи юридичними особами.

В цьому контексті, голосування, в якому брав участь ОСОБА_6, не стосувалось будь-яких інших фізичних чи юридичних осіб, не впливало і не могло вплинути на обєктивність прийняття ним рішень або вчинення чи не вчинення дій на посаді. Можливість використання ним посади заступника голови районної ради в своїх інтересах в майбутньому при вирішенні тих чи інших службових завдань, є нічим іншим, як припущенням, що не може мати в даному випадку будь-яких правових наслідків.

Разом з тим, беручи участь у голосуванні ОСОБА_6 виконував свої представницькі, тобто публічні, функції як депутат районної ради. Відповідно ч. 4 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування», депутат зобов'язаний брати участь у роботі сесій ради, засідань постійної та інших комісій ради, до складу яких його обрано. Згідно ч. 6 ст. 49 Закону, депутат має право ухвального голосу з усіх питань, які розглядаються на сесіях ради, а також на засіданнях постійної та інших комісій ради, до складу яких його обрано.

Обрання на посаду заступника голови районної ради не є особистим привілеєм особи, яка виконує представницькі функції в громаді, а покладає на особу публічні обовязки, визначені законом. Оплату його праці в цьому випадку слід розцінювати як умову договору про публічну службу (трудового договору) та як матеріальне забезпечення за виконання відповідних обовязків, а не як пільгу чи перевагу. Відповідно ст.1 Закону України «Про місцеве самоврядування», посадова особа місцевого самоврядування це особа, яка працює в органах місцевого самоврядування, має відповідні посадові повноваження у здійсненні організаційно-розпорядчих та консультативно-дорадчих функцій і отримує заробітну плату за рахунок місцевого бюджету.

Відповідно ч. 2 ст. 56 Закону заступник голови районної, районної у місті (у разі її створення) ради, перший заступник, заступник голови обласної ради обираються відповідною радою в межах строку її повноважень з числа депутатів цієї ради шляхом таємного голосування і здійснюють свої повноваження до припинення ними повноважень депутата ради відповідного скликання, крім випадків дострокового припинення їх повноважень у порядку, встановленому частинами третьою та четвертою цієї статті.

Таким чином, орган, який склав протоколи про адміністративні правопорушення, на думку суду, допустив помилкове тлумачення ч.1 ст. 172-7 та ч. 2 ст.172-7 КУпАП та положень ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» при правовій оцінці голосування депутата при обранні його на виборну посаду. За вказаного тлумачення ставиться під сумнів законність участі діючих депутатів усіх рівнів у відповідних виборах народних депутатів України, сільських чи міських голів, старост обєднаних громад, у виборах на виборні посади у цих органах при таємному голосуванні без офіційного повідомлення про конфлікт інтересів відповідної ради, що суперечить основним засадам виборчого законодавства та законодавства, яке регламентує діяльність законодавчого органу та органів місцевого самоврядування.

При цьому слід також врахувати, що чинним законодавством не передбачено відповідальності за волевиявлення під час таємного голосування.

При викладених обставинах, судом встановлена відсутність події самих правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП, а також обовязкові складові для притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за вказані правопорушення, зокрема наявність у останнього умислу на їх вчинення.

Викладене, узгоджується із положеннями ч.3 ст. 62 Конституції України, згідно якої обвинувачення не може ґрунтуватись на припущеннях, що стосується й обвинувачень в адміністративних правопорушеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Вищезазначене також вказує на відсутність у суду законних підстав для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст.7 Кодексу України про адміністративні правопорушення, ніхто не може бути підданий заходу впливу у зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно п.1 ст.247 Кодексу України про адміністративні правопорушення, провадження у справі не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись Законом України «Про запобігання корупції», ч.1,ч.2 ст.172-7, ст.ст.36, 247, 251, 252, 280, 283, 284, 289, 294 КУпАП,суд, -

п о с т а н о в и в:

Закрити провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, за ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, у звязку з відсутністю в його діях складу адміністративних правопорушень.

Апеляційну скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови до апеляційного суду Полтавської області через Зіньківський районний суд Полтавської області.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя -