П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

20 січня 2017 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., розглянувши матеріали інспектора роти №3 батальйону Управління патрульної поліції у містах Ужгороді та Мукачеві ДПП лейтенанта поліції ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності гр. ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, мешканки ІНФОРМАЦІЯ_2 а, кв. 58, за ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АА № 255332 від 24.11.2016 р. ОСОБА_2 24 листопада 2016 року близько 12 год. 10 хв. знаходячись за місцем свого проживання, за адресою - м.Ужгород, вул. Можайського, буд. 7 а, кв. 58, вчинила відносно свого співмешканця ОСОБА_3 насильство в сімї, а саме висловлювалась в його сторону нецензурною лайкою, внаслідок чого могла бути завдана шкода його фізичному та психічному здоровю.

ОСОБА_2 у судове засідання свою вину не визнала, пояснила, що після розірвання шлюбу, колишній чоловік намагається вчиняти сварки. 24 листопада 2016 року вона приймала ліки, оскільки піднявся артеріальний тиск, що стало причиною сварки на цьому грунті.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши учасників судового засідання, вважаю, що в діях ОСОБА_2 відсутній склад правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП з наступних підстав.

Частиною 1 статті 173-2 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за вчинення насильства в сім'ї, тобто умисне вчинення будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров'ю потерпілого, а так само невиконання захисного припису особою, стосовно якої він винесений, не проходження корекційної програми особою, яка вчинила насильство в сім'ї.

Об'єктом захисту у ст.173-2 КУпАП є суспільні відносини у сфері захисту прав громадян.

Згідно ст.1 Закону України «Про попередження насильства в сім'ї» насильство в сім'ї, це будь-які умисні дії фізичного, сексуального, психологічного чи економічного спрямування одного члена сім'ї по відношенню до іншого члена сім'ї, якщо ці дії порушують конституційні права і свободи члена сім'ї як людини та громадянина і наносять йому моральну шкоду, шкоду його фізичному чи психічному здоров'ю; фізичне насильство в сім'ї умисне нанесення одним членом сім'ї іншому члену сім'ї побоїв, тілесних ушкоджень, що може призвести або призвело до смерті постраждалого, порушення фізичного чи психічного здоров'я, нанесення шкоди його честі і гідності; психологічне насильство в сім'ї - насильство, пов'язане з дією одного члена сім'ї на психіку іншого члена сім'ї шляхом словесних образ або погроз, переслідування, залякування, якими навмисно спричиняється емоційна невпевненість, нездатність захистити себе та може завдаватися або завдається шкода психічному здоров'ю.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з'ясування обставин по справі.

Згідно вимог ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно досліджених в судовому засіданні адміністративних матеріалів факту спричинення тілесних ушкоджень або психологічного насильства не підтверджено, будь яких доказів не надано.

Умисне вчинення дій психологічного характеру (погроз, образ тощо) підпадає під ознаки правопорушення, передбаченого частиною 1 ст. 173-2 КУпАП тільки за умови, що внаслідок нього могла бути чи була завдана шкода психічному здоров'ю потерпілого.

Даних про те, що під час суперечки, яка сталась між ОСОБА_2 та ОСОБА_3, 24.11.2016 року за місцем їх проживання, була завдана шкоди фізичному та психічному здоров'ю останньому в справі немає.

Отже, розглядом протоколу встановлено, що в даному конкретному випадку сам протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, а тому є неналежним та недопустимим доказом та не може бути підставою для притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Аналізуючи докази по справі, суд прийшов до висновку, що вини ОСОБА_2 у вчиненні правопорушення передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП не доведено, а доводи інспектора ґрунтуються на припущеннях.

Статтею 62 ч. 3 Конституції України встановлено, обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

З огляду на вищенаведене, суд вважає, що провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3 слід закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП - за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п. 1 ст. 247, ст. 283-285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до суду апеляційної інстанції через Ужгородський міськрайонний суд.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_4