Машівський районний суд Полтавської області
Справа № 531/1640/16-п
Провадження № 3/540/57/17
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30.01.2017 суддя Машівського районного суду Полтавської області Хомінець І.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Карлівського ВП ГУНП України в Полтавській області відносно:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, жительки м.Карлівка Карлівського району Полтавської області, вул. Чапаєва,42, пенсіонерки,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

в с т а н о в и л а :

Згідно протоколу про адміністративного правопорушення серії АА № 565184 від 23.11.2016 року, 23.11.2016 о 11-00 год. ОСОБА_1 в м.Карлівка на вулиці Полтавський Шлях у приміщенні Управління соціального захисту населення висловлювалася брутальною лайкою, чим порушила громадський порядок і спокій громадян.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст.173 КУпАП України.

За диспозицією ст.173 КУпАП об'єктивною стороною цього правопорушення є нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Під нецензурною лайкою у громадських місцях необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності.

Іншою формою дрібного хуліганства є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов'язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв'язній манері. Це може бути: хапання за одяг, насильницьке утримання за руки, демонстративне зривання головного убору, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї, непристойна пропозиція дівчині та інші подібні дії. Для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав'язати свою волю, а точніше свавілля.

До інших подібних дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян законодавець відніс: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком; безпідставне порушення спокою громадян телефонними дзвінками, лихослів'я по телефону; співання непристойних пісень; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; ґвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; справляння природних потреб у не відведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільна без потреби зупинка комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; неправдиве повідомлення про смерть родичів, знайомих, якщо це не призвело до тяжких наслідків; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявленням неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах тощо.

Натомість, у протоколі про адміністративне правопорушення не висвітлена обєктивна сторона правопорушення, тобто не вказано, які дії було вчинено, що характеризуються як порушеня громадського порядку та спокою громадян.

Автор протоколу, характеризуючи дії ОСОБА_1, що порушують громадський порядок та спокій громадян, вживає термін «брутальна лайка», однак він узагалі не є юридичним терміном і не застосовується в законодавстві.

Таким чином, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, якщо відсутній склад адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 247, 283, 284 КУпАП,

п о с т а н о в и л а :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП закрити, в зв′язку відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Полтавської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова набирає чинності після закінчення строку на її оскарження, а у разі її оскарження після прийняття рішення судом апеляційної інстанції.

Суддя :