Cправа № 638/9500/17
3/638/2599/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

16 серпня 2017 року суддя Дзержинського районного суду м. Харкова Аркатова К.В., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов з Північно-східного офісу Держаудитслужби про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, головного технолога, члена тендерного комітету КЗОЗ Харківський обласний центр служби крові, мешкає за адресою: АДРЕСА_1, за ч. 1 ст. 164-14 КУпАП,

встановив:

До Дзержинського районного суд м. Харкова надійшов адміністративний матеріал з Північно - східного офісу Держаудитслужби про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 164-14 КУпАП.

При проведенні планової ревізії фінансово господарської діяльності Комунального закладу охорони здоровя Харківський обласний центр служби крові Управління охорони здоровя ХОДА (м. Харків, вул. Клочківська, 366) за період з 01.01.2014 року по 01.03.2017 року, провідним державним аудитором Північно схудного офісу Держаудитслужби ОСОБА_2 в діях члена тендерного комітету ОСОБА_1 виявлено порушення законодавства про закупівлі в частині здійснення закупівлі товарів без застосування визначених законодавством процедур закупівель. Ревізією встановлено що з метою уникнення проведення процедур відкритих торгів, предмет закупівлі було поділено на частини по коду 22.22.1 «Тара пластмасова» на загальну суму 209 400,00 грн. (Протокол засідання тендерного комітету від 16.12.2016 № 26, протокол засідання тендерного комітету від 20.12.2016 №28). Член тендерного комітету під час виконання службової діяльності не дотримався вимог чинного законодавства про здійснення публічних закупівель та, знаючи, що процедури відкритих торгів на закупівлю товару не проводилося, допустив закупівлю товарів без визначених законодавством процедур. Порушення виявлено під час ревізії та відображено в акті ревізії від 22.05.2017 №04-24/03, що є порушенням ч.1 та ч.7 ст.2 Закону України «Про публічні закупівлі від 25.12.2015 №922-VIII» і передбачає відповідальність згідно із ч.1 ст.164-14 КУПАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою провину не визнала, просила суд закрити провадження за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, та пояснила, що у на засіданнях тендерного комітету 16.12.2016 та 20.12.2016 розглядались кошти, які надходили як додаткові у розмірі 90 000 грн., та потім 119 400 грн. окремо. Довідку про надходження коштів вона не бачила, тому закупівлі без проведення процедури торгів узгодили окремо по кожному надходженню коштів за окремими договорами з різними предметами закупівлі, не мав умислу ділити на частини та не уникав процедури відкритих торгів. Зазначені пояснення відображені нею у протоколі під час його складання.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1, дослідивши матеріали справи, суд встановив наступні обставини.

Відповідно до п. 1.2.2.2 плану контрольно-ревізійної роботи Північно-східного офісу Держаудислужби на І квартал 2017 року, на підставі направлень на проведення ревізії № 357 від 20.03.2017, виданого начальником Північно-східного офісу Держаудитслужби, головним державним фінансовим інспектором відділу контролю у соціальній сфері та культури ОСОБА_3П проведено планову ревізію фінансово-господарської діяльності КЗОЗ ХОЦСК. Ревізію проведено з 21.03.2017 по 16.05.2017 у відповідності до питань програми ревізії та робочого плану.

За результатом проведеної ревізії складено акт від 22.05.2017 року №04-24/03.

На підставі акту ревізії провідним державним аудитором Північно схудного офісу Держаудитслужби ОСОБА_2 складено протокол від 19.06.2017 №20/04/260/2017/пр про адміністративне правопорушення щодо порушення ОСОБА_1 ч.1 та ч.7 ст.2 Закону України «Про публічні закупівлі від 25.12.2015 №922-VIII» за що передбачено відповідальність згідно із ч.1 ст.164-14 КУпАП.

З огляду на подію яка на підставі акту ревізії кваліфікована як адміністративне правопорушення за ч.1 ст.164-14 КУпАП суд встановив наступне.

В грудні 2016 року між КЗОЗ ХОЦСК та ФОП ОСОБА_4 укладені договори предметом яких є:

А). придбання контейнерів для заготівлі крові (договір від 16.12.2016 № 1/161205) на суму 90000,00 грн. за рахунок додаткових коштів, що надійшли на спеціальний рахунок установи;

Б) придбання пробірок з активатором згортання (договір від 20.12.2016 № 2/161221) на суму 119400,00 грн. за рахунок коштів, додатково виділених по субвенції у загальному фонді. Тендерний комітет розглядав додаткові кошти окремо в порядку надходження інформації щодо наявності конкретних додаткових коштів.

Вказані угоди розглядались на підставі довідок про зміну кошторису які подаються до ГУДКСУ в Харківській області та розглядаються упродовж певного часу.

Зокрема, кошти, що надійшли на спеціальний рахунок установи були оприбутковані бухгалтерією установи 13.12.2016 року довідкою № 61. Засідання тендерного комітету, на якому розглядалось питання планування розподілу даних коштів відбулось 16.12.2016 року.

Питання виділення КЗОЗ ХОЦСК коштів по субвенції розглядалось на засіданні Харківської обласної ради 13.12.2016, про що КЗОЗ ХОЦСК було відомо 15.12.2016 від Управління охорони здоровя, які надали Довідку-повідомлення №768 від 13.12.2016, після чого бухгалтерія КЗОЗ ХОЦСК здійснила оприбуткування даних коштів за довідкою № 60 однією датою з Довідкою-повідомленням УОЗ ХОДА №768. Засідання тендерного комітету, на якому розглядалось питання планування розподілу коштів що надійшли по субвенції відбулось 20.12.2016.

Довідка № 61 від 13.12.2016 р. надана до ГУДКСУ в Харківській області 14 грудня 2016р., а довідка №60 від 13.12.2016р. надана 15 грудня. В Держказначействі обидві надані довідки №60 та №61 відпрацьовані 15.12.2016р. про що проставлено відмітку о взятті на облік датовану 15.12.2016 р.

Таким чином тендерний комітет розглядав додаткові кошти окремо щодо наявності конкретних додаткових коштів керуючись листом Міністерства економічного розвитку та торгівлі України від 14.09.2016 №3302-06/29640-06 та діяв з урахуванням ст.4 Закону України «Про публічні закупівлі» від 25.12.2015 № 922-VIII, оприлюднивши додаток до річного плану відповідно 16.12.2016 та 20.12.2016 року, а однакова дата 15.12.2017 року на обох довідках виникла не з вини ОСОБА_1 та повязана з перебігом строку на затвердження довідки в УОЗ ХОДА.

Зазначене також підтверджується поясненнями до протоколу особи яка притягається до адміністративної відповідальності в частині того, що довідок про надходження коштів вона не бачила, а тому закупівлі без проведення процедури узгодили окремо по кожному надходженню коштів не маючи на меті розподіл предмету закупівлі на частини.

З огляду на приписи ч.7. ст.2 Закону 922-VIII, замовник не має права ділити предмет закупівлі на частини з метою уникнення проведення процедури відкритих торгів або застосування цього Закону.

Договори закупівлі про які йде мова, мають правову природу договору купівлі-продажу (поставки), а його предмет визначено у відповідності до ст.656 ЦКУ як наділений індивідуальними властивостями товар або майно.

Істотними умовами договору купівлі - продажу, за загальним правилом, є умови про предмет та ціну. Предметом договору купівлі-продажу можуть бути окремі речі або їх сукупність (об'єкти природи або створені людиною матеріальні блага), а також певні зобов'язальні права, пов'язані з можливістю реалізації зафіксованих у них повноважень на отримання майнових вигод (зафіксованих, зокрема, у цінних паперах). З огляду на наведене, вказані договори є окремими та різняться як за ціною, так і за предметом який відрізняє предмети у них за способом використання та призначенням: а саме тару для зберігання кінцевого продукту, та лабораторне обладнання.

Враховуючи вище наведені обставини, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 164-14 КУпАП.

Згідно із ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до положень ст. 245 КУпАП завданням судді при розгляді справ про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно з вимогами ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з визначенням що дається в ст.9 КУпАП адміністративне правопорушення (проступок) - це протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Склад адміністративного правопорушення - це сукупність установлених законом об'єктивних і суб'єктивних ознак, наявність яких характеризує діяння як адміністративне правопорушення (проступок). За допомоги такої характеристики, як склад адміністративного правопорушення, є можливість отримати його загальну характеристику.

Елементами складу адміністративного правопорушення є: субєкт, субєктивна сторона, обєкт та обєктивна сторона.

Однією з ознак адміністративного правопорушення як елементу складу адміністративного правопорушення у вигляді обєктивної сторони є діяння - у цьому разі мова йде про те, що лише усвідомлювані особою акти поведінки, виражені як у діях, так і в бездіяльності, можуть уважатися адміністративним правопорушенням.

Диспозицією статті 164-14 КУпАП встановлено адміністративну відповідальність за порушення законодавства про здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг за державні кошти. Державна закупівля - це придбання замовником товарів, робіт і послуг за державні кошти у порядку, встановленому Законом України «Про закупівлю товарів, робіт і послуг за державні кошти». Отже з цього приводу суд робить висновок, що об'єктивною стороною вказаного правопорушення, зокрема, є використання бюджетних коштів.

Суб'єктом даного правопорушення може бути лише посадова особа, яка є керівником бюджетної установи яка виступає розпорядником бюджетних коштів.

Відповідно до Класифікатору професій ДК 003:2010 керівником закладу охорони здоровя є головний лікар що відображається у статуті установи (КЗОЗ ХОЦСК).

З огляду на п.47. ч.1 ст. 2 Бюджетного Кодексу розпорядник бюджетних коштів це бюджетна установа в особі її керівника, уповноважена на отримання бюджетних асигнувань, взяття бюджетних зобов'язань, довгострокових зобовязань за енергосервісом та здійснення витрат бюджету.

Відтак, суб'єктом вказаного адміністративно правопорушення є спеціальний субєкт - керівник бюджетної установи, яка є розпорядником бюджетних коштів, тобто головний лікар який має право підпису одноособово, а отже особа на яку складено протокол, що займає посаду головного технолога не є належним субєктом адміністративного правопорушення у розумінні ст. 164-14 КУпАП.

Обов'язковою ознакою суб'єктивної сторони є вина що полягає у психічному ставленні особи до скоєного діяння та його шкідливих наслідків.

Умисел при цьому має місце у правопорушенні тоді, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Необережність має місце у правопорушенні тоді, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоча повинна була і могла їх передбачити.

Мета про яку йдеться у диспозиції статті 164-14 КУпАП - це очікуваний результат, бажані наслідки, яких прагне досягти особа вчиненням правопорушення, що виключається як таке з огляду на пояснення надані під час проведення ревізії та розгляду справи про притягнення особи до адміністративної відповідальності у суді.

При цьому суд робить висновок, що вина у формі необережності також виключається, оскільки здійснюючи закупівлю за окремими угодами з різними як на думку контрагентів предметами, не можливо мати на меті мотивованого поділу цих предметів закупівлі, а відтак неможливо було б передбачити настання негативних наслідків.

Також суд зазначає, що факт укладання договорів за заздалегідь відомими різними предметами, не маючи на меті їх завідомо неможливого розподілу, виключає субєктивну сторону адміністративного правопорушення у формі умислу або необережності за відсутністю діяння.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо відсутній склад адміністративного правопорушення.

Отже, виходячи з тверджень відображених у поясненнях, що були надані під час проведення перевірки та до суду, враховуючи суть інкримінованого порушення, відсутні обовязкові ознаки складу адміністративного правопорушення у вигляді обєктивної та субєктивної сторони, що виражені у відсутності діяння, вини, мети і мотиву, а також не належно визначено субєкта адміністративного правопорушення, що унеможливлює персоналізацію адміністративної відповідальності суд, керуючись п.1 ст.247, 284-285 КУпАП,

постановив:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1 передбачене ч.1 ст.164-14 КУпАП закрити, у звязку з відсутністю в її діях події і складу адміністративного правопорушення відповідно до п.1.ч.1. ст.247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до апеляційного суду Харківської області через суд першої інстанції.

Суддя