Справа № 324/1176/17
Провадження № 3/324/499/2017
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 вересня 2017 року суддя Пологівського районного суду Запорізької області Каретник Ю.М., розглянувши матеріали, що надійшли з виконавчого комітету Інженерненської сільської ради Пологівського району Запорізької області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянки України, що проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.197 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

До Пологівського районного суду Запорізької області надійшов протокол №22 від 11 липня 2017 року, складений Інженерненським сільським головою ОСОБА_2 відносно ОСОБА_1, у якому зазначено, що 11 липня 2017 року було виявлено, що ОСОБА_1 проживала в ІНФОРМАЦІЯ_3, без паспорта громадянина України, чим порушила вимоги ч.1 ст.197 КУпАП.

У визначені судом дату і час розгляду справи ОСОБА_1 до суду не зявилася, але надала заяву про те, що вона свою вину визнає, справу просила розглянути без неї.

Відповідно до ст. 268 КУпАП справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

Зважаючи на викладене, а також враховуючи, що ст. 268 КУпАП не передбачає обовязкової присутності під час розгляду справи особи, яка притягається до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 197 КУпАП, вважаю за можливе розглянути справу за відсутності ОСОБА_1

Дослідивши матеріали справи та оцінивши надані до суду докази у їх сукупності та взаємозвязку, приходжу до висновку, що провина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення підтверджена особистими поясненнями правопорушниці, які викладено нею у протоколі про адміністративне правопорушення, та наявними у матеріалах справи письмовими доказами.

Так, відповідно до п. 2 Положення про паспорт громадянина України, затвердженого Постановою Верховної Ради України від 26 червня 1992 року №2503-ХІІ, паспорт громадянина України (далі - паспорт) видається кожному громадянинові України центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері громадянства, після досягнення 16-річного віку.

Згідно із п. 12 цього Положення видача та обмін паспорта провадяться у місячний термін за місцем постійного проживання громадянина.

Аналогічні положення містяться і у п. 1.2 розділу І Порядку оформлення і видачі паспорта громадянина України, затвердженому наказом МВС України від 13.04.2012 № 320 і зареєстрованому в Міністерстві юстиції України 2 липня 2012 року за № 1089/21401.

Як вбачається із доданої до протоколу про адміністративне правопорушення копії свідоцтва про народження серії І-ЖС №111939 від 30.11.1999 року, ОСОБА_1 народилася 18 жовтня 1999 року. Тобто для отримання паспорта вона мала звернутися до територіального підрозділу Державної міграційної служби України за місцем свого проживання не пізніше 18 листопада 2015 року.

Однак, у період з 19 листопада 2015 року по 11 липня 2017 року ОСОБА_1 за отриманням паспорта громадянина України до уповноважених органів не звернулася, і весь цей час, відповідно, проживала без паспорта, хоча була зобовязана його отримати.

Відповідно до ч.1 ст.197 КУпАП проживання громадян, зобовязаних мати паспорт громадянина України, без паспорта громадянина України або за недійсним паспортом громадянина України, а також проживання громадян без реєстрації місця проживання - тягнуть за собою попередження.

Однак судом враховано, що відповідно до ч.1 ст.13 КУпАП до осіб віком від шістнадцяти до вісімнадцяти років, які вчинили адміністративні правопорушення, застосовуються заходи впливу, передбачені статтею 24-1 КУпАП.

Згідно зі ст. 24-1 КУпАП за вчинення адміністративних правопорушень до неповнолітніх у віці від шістнадцяти до вісімнадцяти років можуть бути застосовані такі заходи впливу:

1) зобовязання публічно або в іншій формі попросити вибачення у потерпілого;

2) попередження;

3) догана або сувора догана;

4) передача неповнолітнього під нагляд батькам або особам, які їх замінюють, чи під нагляд педагогічному або трудовому колективу за їх згодою, а також окремим громадянам на їх прохання.

Дослідивши матеріали справи, зясувавши відомості про особу правопорушниці, яка раніше до адміністративної відповідальності за ст. 197 КУпАП не притягалася, є неповнолітньою, суддя прийшов до висновку про можливість застосування до ОСОБА_1 такого заходу впливу, як попередження.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Розмір і порядок сплати судового збору встановлюється законом.

Однак, враховуючи те, що суд вирішив застосувати до неповнолітньої ОСОБА_1 відповідно до ст. 24-1 КУпАП захід впливу, а не адміністративне стягнення, підстави для стягнення з правопорушниці судового збору відсутні.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.13, 24-1, 40-1, 197 ч. 1, 221, 283, 287-294, КУпАП України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Визнати неповнолітню ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.197 КУпАП, і застосувати до неї відповідно до ст.24-1 КУпАП захід впливу у виді попередження.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Запорізької області через Пологівський районний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя: