Справа №359/456/17
Провадження № 3/359/327/2017
Протокол №0747/125120103/16
Бориспільський міськрайонний суд Київської області
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2017 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Гончаров О.М., за участю представника митниці ОСОБА_1.

розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Київської митниці ДФС, про порушення митних правил за ст. 471 МК України, щодо громадянки України ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Україна, м.Чернігів, місце проживання: Україна, м. Одеса , вул. Собінова ,буд. 11. працює: тимчасово не працює (домогосподарка), паспорт громадянки України для виїзду за кордон ЕК497275, виданий 17.09.2009 р., орган, що видав 5112, персональний номер НОМЕР_1.

ВСТАНОВИВ :

26.11.2016 о 10 год. 55 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Відліт» терміналу «Б» ДП МА «Бориспіль» громадянка України ОСОБА_2, яка відлітала з України до Азербайджану, м. Баку, літаком авіакомпанії «Азербайджанські авіалінії», рейсом № 8682, своїми діями обрала канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявила про те, що переміщувані нею через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо вивезення за межі митної території України та засвідчила про факти, що мають юридичне значення.

Після перетину пасажиркою «білої лінії», яка позначає закінчення зони спрощеного митного контролю «зелений коридор» митниці, громадянці України ОСОБА_2 на підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу було задано запитання щодо наявності в неї готівки, на що вона відповіла, що має при собі 14 000 доларів США. Після цього пасажирку було запрошено до службового приміщення митниці залу «Відліт» терміналу «Б» ДП МА «Бориспіль», де нею була видана готівка в розмірі 14 000 доларів США. Дана готівка знаходилась в кишені курточки пасажирки. Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянки України ОСОБА_2, вся готівка належить їй особисто. Пасажирка обрала проходження митного контролю «зеленим коридором»,, де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує 10 000 євро.

З виявленої суми пасажирці було пропущено 10 500 доларів СІЛА (що становить еквівалент 9954-49 євро згідно курсу НБУ станом на 26.11.2016). За протоколом про порушення митних правил вилучено 3500 доларів США.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажирка не надала, до моменту перетину нею «білої лінії» до інспекторів митниці не зверталася та документів на право вивезення готівки не надала.

Таким чином, своїми діями громадянка України ОСОБА_2, під час проходження митного контролю в залі «Відліт» терміналу «Б» ДП МА «Бориспіль» порушила встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянкою України ОСОБА_2, яка формою проходження митного контролю обрала проходження через «зелений коридор», готівки в обсязі, що підлягає обов'язковому письмовому декларуванню з поданням відповідних документів відповідно до Інструкції про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженою Постановою Правління НБУ № 148 від 27.05.2008 р. зі змінами, мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

Даний протокол складено на місці виявлення правопорушення в зоні митного контролю залу «Відліт» терміналу «Д» ДП МА «Бориспіль».

Підстав для перенесення розгляду справи, направлення матеріалів для додаткової перевірки, закриття провадження в справі - судом не встановлено.

В судовому засіданні ОСОБА_2 пояснила, що вилучені гроші належать їй особисто, однак фінансових або банківських документів, що підтверджують право власності на гроші відсутні. Просить строго не карати, вибачити та повернути гроші..

Дослідивши матеріали справи, заслухавши представника митниці , який просить застосувати штраф та вилучення валюти; приходжу до наступного висновку.

Ст. 471 МК України передбачає відповідальність за порушення встановленого цим кодексом порядку походження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження через «зелений коридор» товарів, переміщення яких через митний кордон заборонено або обмежено законодавством України, за що встановлена відповідальність в виді штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а у разі якщо безпосередніми предметами правопорушення є товари, переміщення яких через митний кордон України заборонено, або обмежено законодавством України, - також конфіскація цих товарів.

Як видно з наведеної норми, диспозиція статті є бланкетною - такою, яка вказує на порушення особою інших норм права.

Порядок проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю регулюється ст. 366 МК України та Правилами застосування спрощеного порядку здійснення митного контролю предметів, що переміщуються громадянами, які прямують авіаційним транспортом, затвердженими наказом Держмитслужби України №137 від 18.02.2006 р., відповідно до яких:

Двоканальна система - це спрощена система митного контролю, яка дає громадянам змогу здійснювати декларування, обираючи один з двох каналів проходу через митний кордон України.

Канал, позначений символами зеленого кольору («зелений коридор») призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України, або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Громадянин самостійно обирає відповідний канал для проходження митного контролю за двоканальную системою. Обрання «зеленого коридору» вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через Митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території та свідчать про факти, що мають юридичне значення.

Громадяни, які проходять через «зелений коридор», звільняються від подання письмової митної декларації, проте не звільняються від обов'язкового дотримання порядку переміщення товарів через митний кордон України.

Згідно з ч. 5 ст. 366 МК України, обрання «зеленого коридору» вважається заявою особи про те, що переміщені нею через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню.

Під термін товари підпадає в тому числі і іноземна валюта, згідно з положеннями ст. 4 ч. 1, п. 1 б), п.57 МК України.

Відповідно до вимог ст. 197 МК України на окремі товари встановлюються обмеження щодо їх переміщення через митний кордон України. В даному випадку такі обмеження встановлені на рівні 10 000 євро, в зв'язку з чим валютні цінності, які переміщував правопорушник є товарами, переміщення яких через митний кордон України обмежене.

Питання обмеження щодо переміщення окремих товарів через митний кордон України, в тому числі валюти, регулюються ст. 197 МК України, де зазначено, що обмеження щодо ввезення на митну територію України та вивезення за її межі валютних цінностей, а також порядок переміщення їх через митний кордон України, у тому числі особливості декларування валютних цінностей (зокрема, визначення граничних сум, які підлягають письмовому або усному декларуванню) можуть встановлюватися Національним банком України (НБУ).

Відповідно до п.1 розділу 2 Інструкції про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженої постановою НБУ № 148 від 27.05.2008 р. з наступними змінами, фізична особа має право ввозити в Україну готівку в сумі, що не перевищує в еквіваленті 10 000 євро без письмового декларування митному органу, а п.4 розділу 2 цієї ж Інструкції встановлено, що фізична особа має право ввезти в Україну готівку, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро за наявності документів, що підтверджують зняття готівки з рахунків банків (фінансових установ) виключно на ту суму, що перевищує 10000 євро. При цьому для осіб - нерезидентів НБУ встановив більші обмеження, а саме відповідно до постанови НБУ №312 від 25.07.2012 р. фізична особа - нерезидент має право ввозити в Україну готівку в сумі, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро за умови письмового декларування митному органу валюти в повному обсязі.

Під час судового розгляду знайшло підтвердження, що 26.11.2016 о 10 год. 55 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Відліт» терміналу «Б» ДП МА «Бориспіль» громадянка України ОСОБА_2, яка відлітала з України до Азербайджану, м. Баку, літаком авіакомпанії «Азербайджанські авіалінії», рейсом № 8682, своїми діями обрала канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявила про те, що переміщувані нею через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо вивезення за межі митної території України та засвідчила про факти, що мають юридичне значення.

Після перетину пасажиркою «білої лінії», яка позначає закінчення зони спрощеного митного контролю «зелений коридор» митниці, громадянці України ОСОБА_2 на підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу було задано запитання щодо наявності в неї готівки, на що вона відповіла, що має при собі 14 000 доларів США. Після цього пасажирку було запрошено до службового приміщення митниці залу «Відліт» терміналу «Б» ДП МА «Бориспіль», де нею була видана готівка в розмірі 14 000 доларів США. Дана готівка знаходилась в кишені курточки пасажирки. Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянки України ОСОБА_2, вся готівка належить їй особисто. Пасажирка обрала проходження митного контролю «зеленим коридором»,, де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує 10 000 євро.

Факт скоєння правопорушення підтверджується: протоколом про порушення митних правил, який підписала гр.-ка України ОСОБА_2 та відповідно до якого митним органом було пропущено суму готівкової валюти в еквіваленті 10 000 євро та було вилучено у останньої 3600 доларів США, що перевищувало суму еквівалентну 10 000 євро; письмовими поясненнями ОСОБА_2 , де вона вказала, що митну декларацію не заповнювала та до інспекторів митниці з приводу декларування валюти не зверталася. Переміщувані кошти належали їй особисто. Вину визнає, вчинив дії через незнання законів України .

Таким чином приходжу до висновку, що в діях громадянки України ОСОБА_2 вбачаються ознаки правопорушення, передбаченого ст. 471 Митного кодексу України.

Так, дійсно громадянка України ОСОБА_2 допустила порушення вимог ст. 366 МК України порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

З цього приводу у суду достатні підстави для визнання останнього винним у скоєнні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України

Суд відзначає, що валюта, яка може бути законно вивезена з території України не обмежена, а обмежена лише сума, яка може бути ввезена без письмового декларування (10 000 євро) і тому у особи існує лише обов'язок щодо декларування таких коштів залежно від суми , що в повній мірі відповідає вимогам діючого в Україні законодавства, оскільки, як зазначалось вище, фізична особа , гр-н України, має право ввезти в Україну та вивезти з неї готівку, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро за наявності документів, що підтверджують зняття готівки з рахунків банків (фінансових установ) виключно на ту суму, що перевищує 10000 євро , яких у громадянки України ОСОБА_2 не було.

Вказані вимоги діючого законодавства України повною мірою відповідають Міжнародній конвенції ООН проти транснаціональної організованої злочинності, прийнятої резолюцією 15/25 Генеральної Асамблеї ООН 15.11.2000 р. та ратифікованої Верховною Радою України 04.02.2004 р. (набула чинності в Україні з 21.05.2004 р.)

Наявність вимоги закону про необхідність банківських рахунків для пропуску валюти на територію України покладає на особу обов'язок підтвердити законне джерело походження коштів.

Крім того, як пояснив представник митниці і про що зазначено в протоколі, в аеропорту зона митного контролю дуже інформативна - в ній наявні великі стенди з роз'ясненнями правил проходження митного кордону на декількох мовах, наявний комп'ютерний термінал, через який можна отримати будь-яку довідку по порядку проходження митного контролю і ввезення на територію України валюти.

При таких обставинах, будь-які достовірні дані про законне походження коштів відсутні. Хоча походження валюти ніким не оспорюється, суд відзначає, що оскільки сама особа, яка ввозить кошти, зобов'язана мати на них рахунки банку, тому саме ця особа має довести, що валюта отримана законним шляхом.

Санкція ст. 471 МК України передбачає обов'язкову конфіскацію предмета правопорушення. Крім того, в даному випадку мова йде не про майнову шкоду державі, а про ефективну боротьбу з відмиванням грошових коштів (ст. 7 Конвенції ООН), в якій додаткове стягнення у виді конфіскації предмета правопорушення є не стільки мірою покарання, як мірою, яка запобігає скоєнню правопорушень в подальшому як самою особою, яка його допустила, так і іншими особами.

В зазначеній санкції передбачена конфіскація предмету правопорушення на виконання міжнародних обов'язків України в боротьбі з відмиванням грошових коштів.

Європейський суд з прав людини неодноразово у своїх рішеннях наголошує, що держава при конфіскації майна зобовязана додержуватися, зокрема третього критерію правомірності позбавлення майна (балансу інтересів), визначеного ст.1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення від 9 червня 2005 р. у справі «Бакланов проти Російської Федерації»; від 24 березня 2005 р. у справі «Фрізен проти Російської Федерації»; від 15 травня 2008 р. у справі «Надточій проти України», від 06 листопада 2008 року у справі «Ісмаїлов проти Російської Федерації», рішення від 23 вересня 1982 р. у справі «Спорронґ і Льоннрот протии Швеції»). Зазначений критерій передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між поставленою метою та засобами, які використовуються для її досягнення. ЄСПЛ вважає, що будь-яке втручання у право власності обовязково повинне відповідати принципу пропорційності. «Справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар». Цей критерій більшою мірою оціночний і стосується обставин кожної конкретної справи, а тому повинен бути встановлений щодо кожного конкретного субєкта у кожній справі на підставі безпосередньо зясованих обставин і фактів.

Зважаючи на те, що по справі, яка розглядається, не встановлено законності походження коштів, які перевозилися громадянкою України ОСОБА_2 , тому є безпідставним застосування рішень Європейського суду з прав людини , де з достовірністю було встановлено саме законне походження коштів.

Суд бере до уваги відсутність підстав для застосування положень ст.1 Протоколу №1 до Європейської Конвенції "Про захист прав людини і основоположних свобод", оскільки, в матеріалах справи відсутні докази, які б свідчили про виключні обставини справи, а також про покладання на громадянку України ОСОБА_2 "індивідуального надмірного тягаря", або про те, що конфіскація вилучених у неї грошей, ставить під загрозу її гідне людське існування. При цьому суд бере до уваги, що особою, яка притягається до відповідальності, не надано будь яких доказів ні про матеріальний стан , ні про його сімейний стан, наявність утриманців, відсутність доходів від підприємницької діяльності, джерело походження всіх вилучених коштів , необхідні банківські документи. Також судом враховано повернення особі коштів в сумі еквіваленту 10000 євро.

Посилання особи на відсутність умислу на вчинення даного правопорушення не може бути підставою для закриття справи, оскільки порушення митних правил, передбачене ст.471 МК України може вчинятись як умисно, так і через необережність . Дана обставина також не впливає на кваліфікацію та вид покарання.

Підстави для припинення справи за ст. 22 КУпАП також відсутні.

На підставі статті ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом;якшують і обтяжують відповідальність.

Обтяжуючих та пом;якшуючих відповідальність особи обставин судом не встановлено.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Враховуючи характер скоєного, матеріали справи, встановлені судом обставини, зазначені норми закону, суддя дійшов висновку, що на правопорушника має бути накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (1700 грн.) та конфіскації вилученої валюти.

Крім того, з правопорушника слід стягнути судовий збір в розмірі 320 грн. в дохід Держави . Витрати на транспортування предметів правопорушення складають 5,44 грн.., і підлягають стягненню з порушника .

Керуючись п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», ст..ст. 3,10,471 МК України,ст.ст.8,23,33 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Громадянку України ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Україна, м.Чернігів, місце проживання: Україна, м. Одеса , вул. Собінова , буд. 11. працює: тимчасово не працює (домогосподарка), паспорт громадянки України для виїзду за кордон ЕК497275, виданий 17.09.2009 р., орган, що видав 5112, персональний номер НОМЕР_1. визнати винною в скоєнні правопорушення, передбаченого ст.471 МК України і накласти адміністративне стягнення в вигляді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає суму в розмірі 1700 грн. штрафу з конфіскацією валюти, тимчасово вилученої за протоколом від 26 листопада 2016 року №0747/125120103/16, з перерахуванням суми штрафу на р/р № 5004, , код банку 821018, одержувач Державний бюджет України, банк одержувач: ГУ ДКСУ у Київській області, код КДБ 21081100, код виду надходжень до бюджету 050, в дохід Держави.

Конфіскувати в дохід держави України (отримувач: Державна фіскальна служба України; ; МФО банку 380805; банк отримувача ПАТ ОСОБА_3 Аваль"; на р/р НОМЕР_2; код бюджетної класифікації 24010300; код виду надходжень бюджету: 052), - 3500 ( три тисячі пятсот) доларів США.

Стягнути з громадянки України громадянки України ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Україна, м.Чернігів, місце проживання: Україна, м. Одеса , вул. Собінова ,буд. 11. працює: тимчасово не працює (домогосподарка), паспорт громадянки України для виїзду за кордон ЕК497275, виданий 17.09.2009 р., орган, що видав 5112, персональний номер НОМЕР_1. - 320 гривень судового збору в дохід Держави, з перерахуванням суми судового збору на розрахунковий рахунок 0004, МФО 821018, , отримувач - Бориспільське УДКСУ Київської області, банк отримувача - ГУ ДКСУ у Київській області.

Стягнути з громадянки України ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Україна, м.Чернігів, місце проживання: Україна, м. Одеса , вул. Собінова ,буд. 11. працює: тимчасово не працює (домогосподарка), паспорт громадянки України для виїзду за кордон ЕК497275, виданий 17.09.2009 р., орган, що видав 5112, персональний номер НОМЕР_1 на користь Київської митниці Державної фіскальної служби України понесені витрати у справі про порушення митних правил на транспортування предметів правопорушення в розмірі 05 гривень 44 копійки, з перерахуванням суми витрат на розрахунковий рахунок № 9083, , код банку 820172, банк отримувача Держказначейська служба України м.Київ.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена прокурором у випадках, передбачених частиною пятою статті 7 КУпАП, особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред;явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Постанова суду набрала законної сили ___________________.

суддя О. М.Гончаров