печерський районний суд міста києва
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02 червня 2017 року суддя Печерського районного суду м. Києва Тарасюк К.Е., розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі суду в м. Києві справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ч. 1 ст. 163-1 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1, обіймаючи посаду директора ТОВ «Укррослізинг», що розташоване за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 7/11, офіс 28, при веденні податкового обліку допустив порушення вимог п. 138.2 ст. 138, п.п. 139.1.9 п. 139.1 ст. 139 ПК України, що призвело до завищення від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток за 2014 рік на суму 62 663 647, 0 грн, порушення вимог п.44.1 п. 44.6 ст. 44, п.п. 134.1.1 п. 134 ст. 134 ПК України, що призвело до завищення від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток за 2015 рік на суму 65 356 207, за 2016 рік - на суму 65672 572 грн.

Правопорушення виявлено 20.03.2017.

ОСОБА_1, будучи належним чином повідомленим про час та місце розгляду справи, в судове засідання не з'явився, його неявка в силу ст. 268 КУпАП не перешкоджає судовому розгляду справи.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до наступного висновку.

У відповідності до положень ст. 253 КУпАП, якщо при розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки злочину, він передає матеріали прокурору, органу дізнання або досудового слідства.

При цьому, закон не вимагає, щоб на момент направлення матеріалів прокурору суд з достовірністю встановив усі елементи складу злочину, для ініціювання питання про проведення досудового слідства достатньо наявності в діях особи, яка притягається до відповідальності , ознак кримінально-караного діяння.

Стаття 163-1 КУпАП, що інкримінується ОСОБА_1, встановлює адміністративну відповідальність за порушення порядку ведення податкового обліку.

Між тим, обов'язковим елементом об'єктивної сторони даного правопорушення, що відмежовує вказані діяння від кримінально-караних за ст. ст. 191, 212, 364, 367 КК України, є заподіяння шкоди, яка не є істотною. Згідно примітки до ст. 364 КК України під істотною шкодою, якщо вона полягає у завданні матеріальних збитків, вважається шкода, яка в сто і більше разів перевищує неоподаткований мінімум доходів громадян. Приміткою до статті 212 КК України, яка встановлює кримінальну відповідальність за ухилення від сплати податків, визначено, що під значним розміром коштів слід розуміти суми податків, які в тисячу і більше разів перевищують установлений законодавством неоподаткований мінімум доходів громадян.

Згідно акту ДФС, ОСОБА_1, обіймаючи посаду директора ТОВ «Укррослізинг», що розташоване за адресою: м. Київ, вул. Хрещатик, 7/11, офіс 28, при веденні податкового обліку допустив порушення вимог п. 138.2 ст. 138, п.п. 139.1.9 п. 139.1 ст. 139 ПК України, що призвело до завищення від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток за 2014 рік на суму 62 663 647, 0 грн, порушення вимог п.44.1 п. 44.6 ст. 44, п.п. 134.1.1 п. 134 ст. 134 ПК України, що призвело до завищення від'ємного значення об'єкта оподаткування податком на прибуток за 2015 рік на суму 65 356 207, за 2016 рік - на суму 65672 572 грн.

Оцінивши зазначені обставини, суд приходить до висновку, що дії ОСОБА_1 пов'язані з порушенням податкового законодавства на вказану в акті перевірки суму не охоплюються об'єктивною стороною правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, а в його діях вбачаються ознаки кримінально - караного діяння.

Зважаючи на викладене, справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення з направленням матеріалів керівнику Київської місцевої прокуратури №6 для вирішення питання щодо внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань та організації проведення досудового розслідування.

При цьому, напрямляючи справу прокурору для проведення досудового розслідування, суд заздалегідь не вирішує питання про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні кримінально-караного діяння, а також про правову кваліфікацію її дій, оскільки з'ясування всіх обставин у справі, зокрема щодо наявності умислу, вини, причинно-наслідкового зв'язку та надання правильної кваліфікації дій можливо лише на підставі оцінки доказів, які можуть бути отримані процесуальним шляхом в ході проведення досудового розслідування.

При цьому, суд також враховує роз'яснення Пленуму Верховного Суду України, які містяться в абз. 3 п. 15 постанови від 08 жовтня 2004 року №15 « Про деякі питання застосування законодавства про відповідальність за ухилення від сплати податків, зборів, інших обов'язкових платежів» про те, що в разі оскарження до суду платником податків рішення податкового органу підставою для досудового розслідування можуть бути інші дані, які вказують на наявність в діях особи ознак складу злочину, що і належить встановити в ході досудового розслідування.

Керуючись ст.ст. 253, 283 - 285 КпАП України, ст. 214 КПК України, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП закрити у зв'язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Матеріали справи направити Керівнику Київської місцевої прокуратури № 6 для вирішення питання щодо внесення відомостей про кримінальне правопорушення до Єдиного реєстру досудових розслідувань у відповідності до положень ст. 214 КПК України.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до Апеляційного суду м. Києва через суд першої інстанції.

СуддяК.Е. Тарасюк