Справа № 348/1737/17
Провадження № 33/779/519/2017
Категорія ст. 173 КУпАП
Головуючий у 1 інстанції Грещук Р.П. Р. П.
Суддя-доповідач Повзло
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 листопада 2017 року м. Івано-Франківськ

Суддя Судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду Івано-Франківської області Повзло В.В., за участю особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, її захисника ОСОБА_3,

розглянувши апеляційну скаргу особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 на постанову судді Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області від 31.10.2017 року, якою закрито провадження по справі про адміністративне правопорушення щодо

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, українки, жительки АДРЕСА_1, громадянки України

за спливом строку притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ :

Постановою судді встановлено, що 29.07.2017 року близько 14:00 год. в с. Пасічна по вул. Шевченка гр. ОСОБА_2 образливо чіплялась до громадян та висловлювалась нецензурною лайкою, чим порушила громадський порядок та спокій громадян та вчинила дрібне хуліганство, тобто адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП, за яке було визнана винною, проте провадження по справі закрито в зв'язку зі спливом строку притягнення до адміністративної відповідальності.

На вказану постанову суду ОСОБА_2 подала апеляційну скаргу, в якій просила скасувати постанову судді та закрити провадження по справі у зв'яжу з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення. Апелянт вважає, що ініціатором конфлікту була ОСОБА_4 В обґрунтування своїх доводів посилався на те, що свідок ОСОБА_5, що є лікарем швидкої допомоги та бачила обставини події, повідомила суду, що саме ОСОБА_2 тікала від ОСОБА_4, яка кидала в неї каміння та агресивно себе поводила відносно неї, проте суд не надав жодної оцінки показанням цього свідка. Апелянт вказує на те, що суд також не прийняв до уваги й свідчення ОСОБА_6, ака в ході судового засідання стверджувала, що ОСОБА_4,ОСОБА_7 та ОСОБА_8 образливо чіплялися до ОСОБА_2, у зв'язку із чим ОСОБА_2 звернулась до поліції з цього приводу. Апелянт посилається на те, що суд безпосередньо не допитав свідків ОСОБА_4,ОСОБА_7 та ОСОБА_8, а прийняв до уваги їх показання, надані поліції та не звернув увагу щодо прийнятих працівниками поліції рішень щодо останніх. Вказує, що протокол про адміністративне правопорушення від 30.08.2017 року було складено майже через місяць після дня вчинення події - 29.07.2017 року, в якому відсутні свідки, потерпіли, до яких, на думку апелянта, вона образливо чіплялась в громадському місці, що свідчить, в свою чергу, виключає склад адміністративного правопорушення, передбачений ст. 173 КУпАП. На думку апелянта, поєднання закриття справи з одночасним визнанням вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення є взаємовиключними рішеннями, що унеможливлює їх прийняття в одному проваджені та є порушенням її прав, передбачених ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

В судовому засідання апеляційного суду ОСОБА_2 роз'яснені права, передбачені ст. 268 КУпАП, захиснику ОСОБА_3 роз'яснені права, передбачені ст. 271 КУпАП.

Заявлено клопотання про допит в якості свідка ОСОБА_5, яке задоволено.

Перевіривши матеріали справи, заслухавши пояснення апелянта та доводи захисника, які підтримали внесену апеляційну скаргу, доходжу висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню, з наступних підстав.

Завданням судді при розгляді справи про адміністративне правопорушення, відповідно до вимог ст. 245 КУпАП, є своєчасне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами по справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку посадова особа встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Дослідивши фактичні обставини справи та оцінивши їх у сукупності, доходжу до висновку про відсутність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, виходячи з наступного.

З матеріалів провадження вбачається, що 31.07.2017 року ОСОБА_2 звернулась до начальника Надвірнянського ВП ГУНП із заявою про те, що 29.07.2017 року ОСОБА_4, ОСОБА_7 та ОСОБА_8 ображали її нецензурною лайкою. Крім того, ОСОБА_4 кидали їй в обличчя щебінь. Просила притягнути до відповідальності цих ОСОБА_4, ОСОБА_7, ОСОБА_8 (а.п. 5).

За даною заявою ОСОБА_2, органами поліції проводилась перевірка в ході якого винесено висновок ДОП Надвірнянського ВП ГУНП в Івано-Франківській області ОСОБА_9, затверджений заступником начальника Надвірнянського ВП ГУНП в Івано-Франківській області ОСОБА_10 30.08.2017 року, з якого вбачається, що з ОСОБА_8 та ОСОБА_7 провести профілактичну бесіду; ОСОБА_2 притягти до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП тощо (а.п. 2-3).

Адміністративна справа також містить матеріали перевірки по заяві ОСОБА_2, проведеної ДОП Надвірнянського ВП ГУНП в Івано-Франківській області, зокрема: заяву ОСОБА_2 від 30.07.2017 року, адресовану начальнику Надвірнянського ВП ГУНП в Івано-Франківській області щодо вчинення проти неї протиправних дій, приниження її честі та гідності з боку ОСОБА_4, ОСОБА_7, ОСОБА_8 (а.п. 5); пояснення від 31.07.2017 року ОСОБА_2; ОСОБА_6, ОСОБА_4 (а.п. 6-9); пояснення ОСОБА_7 від 14.08.2017 року, ОСОБА_8 від 22.08.2017 року (а.п. 13, 16).

За наслідками перевірки складено протокол про адміністративне правопорушення, серії АА 677627 від 30.08.2017 року, згідно якого, ОСОБА_11 обвинувачувалась в скоєнні адміністративного правопорушення при наступних обставинах: 29.07.2017 року близько 14-00 год. в с. Пасічна по вул. Шевченка гр. ОСОБА_2 образливо чіплялась до громадян та висловлювалась нецензурною лайкою, чим порушила громадський порядок та спокій громадян (а.п. 1).

Так, відповідно до ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство - це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому такі дії мають вчинятися безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян. Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства. Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до дестабілізації стану суспільства. Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян. Об'єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Об'єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Обов'язковою ознакою об'єктивної сторони правопорушення за ст. 173 КУпАП, а саме дрібне хуліганство - є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під'їзди, а також підземні переходи, стадіони. Друга ознака об'єктивної сторони цього правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Нецензурну лайку у громадських місцях, в контексті вчинення даного правопорушення, належить розуміти як найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності.

Як вбачається з матеріалів провадження конфлікт відбувався на дорозі вулиці Шевченка в с.Пасічна, що, відповідно до ст. 1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров'я населення» від 22.09.2005 р. (№ 2899-1У, із змінами) є громадським місцем.

Між тим, в протоколі не зазначено, яким чином був порушений громадський порядок і спокій громадян, не вказані потерпілі, свідки, в той час як протокол, є актом обвинувачення, й повинен містити конкретне обвинувачення, виходячи з поняття адміністративного правопорушення, відповідно до вимог КУпАП.

Матеріали справи не містять належних та достатніх доказів, які б вказували на вчинення ОСОБА_2 дій, зазначених у диспозиції ст. 173 КУпАП та які б підпадали саме під ознаки дрібного хуліганства.

Як вбачається з постанови судді, в судовому засіданні ОСОБА_2 свою вину не визнала, однак обставин вчинення правопорушення не спростувала (а.п. 29).

В судовому засіданні апеляційного суду ОСОБА_2 своєї вини у вчиненому не визнала, вказувала, що ОСОБА_4 та ОСОБА_7 ображали її нецензурною лайкою та кидали каміння в неї.

Зберігаючи об'єктивність та неупередженість, створюючи необхідні умови для реалізації сторонами провадження їхніх процесуальних прав, під час апеляційного провадження за клопотанням ОСОБА_2 допитано в якості свідка ОСОБА_5

Свідку ОСОБА_5 роз'яснені права, передбачені ст. 272 КУпАП та попереджено про кримінальну відповідальність, відповідно до ст. 384, 385 КК України.

Свідок ОСОБА_5 суду апеляційної інстанції повідомила, що їй зрозумілі права, передбачені ст. 272 КУпАП та пояснила, що вона є лікарем швидкої допомоги та 29.07.2017 року їхала на виклик до хворої ОСОБА_12 Бачила як на вулиці стояли три жінки, які кричали, обзивались, одна з них бігла в руках з хлібом за ОСОБА_2 та кидали каміння в бік останньої. ОСОБА_2 не висловлювалась нецензурною лайкою, та не вживала будь-яких дій відносно тих осіб. Крім того пояснила, раніше не була знайома з ОСОБА_2 та не підтримувала з нею стосунків. Аналогічні пояснення вона надавала у судовому засіданні в суді першої інстанції.

Сумнівів щодо достовірності вказаних пояснень ОСОБА_5 в частині обставин події, не виникає, оскільки перед початком допиту свідка було попереджено про кримінальну відповідальність за надання за завідомо неправдиві показання, та матеріали провадження не містять даних щодо зацікавленості вказаного свідка у результатах розгляду справи.

Співставивши пояснення учасників конфлікту ОСОБА_2 з одного боку та ОСОБА_4, з іншого боку, вбачається, що ініціатором конфлікти вони вважають один одного (а.с. 6, 8-9).

Матеріали справи також містять пояснення безпосередніх очевидців конфлікту що стався 29.07.2017 року між ОСОБА_2 та ОСОБА_4 - свідків ОСОБА_7 та ОСОБА_8 (а.п. 13, 16).

Вказані пояснення осіб містять в собі суперечності, на які суд першої інстанції не звернув уваги та не мотивував свої висновки з цього приводу.

Так, ОСОБА_4 стверджувала, що по дорозі додому вона помітила ОСОБА_7, та ОСОБА_8 з якими вона почала спілкуватись, під час розмови вона помітила як повз них пройшла ОСОБА_2 та не з відомих причин влізла в їх розмову питанням «чому вона ще не здохла». ОСОБА_2 висловлювалась нецензурною лайкою, стверджувала, що вона її ноги не варта. Вона сказала ОСОБА_2, щоб та забирала її чоловіка не більше не чіплялась до неї в майбутньому. Після цих слів ОСОБА_2 відірвала штахетину з забору та почала їй погрожувати. Лише після того, як ОСОБА_7 зробила останній зауваження та сказала, що якщо та не викине палку тоді вона також візьме палки. Після цього ОСОБА_2 кинула палку та пішла в сторону свого будинку. Жодних інших свідків цього конфлікту не було. Вона особисто не висловлювалась лайкою в бік ОСОБА_2, камінням не кидалась (а.п. 8).

Аналогічні пояснення щодо обставин події надали ОСОБА_7 та ОСОБА_8 (а.п. 13, 16).

ОСОБА_2 в своїх пояснення від 31.07.2017 року, наданих працівникам поліції, наполягала на тому, що саме ОСОБА_4 з невідомих причин почала висловлюватись в її бік нецензурною лайкою. Після чого ОСОБА_4 взяла в руки щебінь та почала кидати їй в обличчя. В цей час із будинку вийшла ОСОБА_7, яка також почала кричати на її адресу нецензурною лайкою. (а.п. 6).

Вважаю за необхідне критично відноситься до пояснень свідків ОСОБА_4, ОСОБА_7, ОСОБА_8 в частині як події правопорушення, так і тих обставин, що окрім учасників конфлікту, інших свідків події, зокрема ОСОБА_6, не було.

Як вбачається, з матеріалів провадження свідком даної події, що сталася 29.07.2017 року також була ОСОБА_6, та згідно її пояснень, вона є депутатом Пасічнянської сільської ради та 29.07.2017 року йшла перевіряти відомості за повідомленням громадянина ОСОБА_13 Дорогою почула крики та побачила карету швидкої медичної допомоги, що зупинилась неподалік конфлікту. Вона чула як ОСОБА_7 кричала ОСОБА_4, щоб та била ОСОБА_2, при цьому висловлювалась нецензурною лайкою. Також бачила як ОСОБА_4 бігла за ОСОБА_2 та кидала каміння в бік останньої (а.п. 7).

Пояснення ОСОБА_4 та ОСОБА_7 в частині наявності неприязних відносин між ними та ОСОБА_6, жодним чином не впливає на ствердження ОСОБА_6 про те, що вона також була свідком події від 29.07.2017 року (а.п. 10, 14).

Суд першої інстанції в своєму рішення, лише перелічив наявні в матеріалах справи документи, не надавши їм жодної оцінки, ретельно не перевірив докази, якими ОСОБА_2 обґрунтовує свою невинуватість.

З наданих пояснень ОСОБА_2 та ОСОБА_4, що долучені до протоколу, вбачається, що конфлікт виник на ґрунті тривалих неприязних стосунків між ними, відбувалось з'ясування особистих стосунків, безпосередніми свідками якого стали ОСОБА_7 та ОСОБА_8

Разом з тим, враховуючі зміст пояснень свідків по справі ОСОБА_4 , ОСОБА_8, ОСОБА_7, їх особисті дружні стосунки як жителів села, які виникли раніше події адміністративного правопорушення, вважаю безсторонніми та достовірними доказами по справі лише показання свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_6, які узгоджуються с показаннями ОСОБА_2

Показання свідків ОСОБА_5 та ОСОБА_6 поза всяким розумним сумнівом доводять відсутність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та спростовують показання свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_8, ОСОБА_7, до яких слід відноситись критично.

Таким чином, суддя першої інстанції безпідставно дійшов висновку про винність ОСОБА_2 в скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та такий висновок не ґрунтується на наявних доказах, у зв'язку з чим постанова суду підлягає скасуванню, а провадження по справі підлягає закриттю у зв'язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП

Доводи апелянта щодо не проведення судом безпосереднього допиту свідків події є безпідставні, оскільки клопотання з цього приводу стороною захисту не заявлялось.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 247, 294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити.

Постанову судді Надвірнянського районного суду Івано-Франківської області від 31.10.2017 року, якою закрито провадження по справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_2 за спливом строку притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, скасувати.

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити, у зв'язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя В.В. Повзло

З оригіналом згідно

Суддя: В.В. Повзло