Провадження 3/359/763/2017
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

«27» лютого 2017 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Криворучко І.В., розглянувши адміністративний матеріал, що надійшов Ради адвокатів Київської області, про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 212-3 КУпАП,

по відношенню до ОСОБА_1, працюючого на посаді першого заступника Бориспільського міського голови Київської області за адресою: Київська область, м. Бориспіль, вул. Київський Шлях, 72, -

в с т а н о в и в:

Згідно даних протоколу про адміністративне правопорушення серії КС № 00107 від 6 грудня 2016 р. вбачається, що 03.10.2016 р. адвокат ОСОБА_2 звернувся з адвокатським запитом до виконавчого комітету Бориспільської міської ради. Відповідно до ч. 2 ст. 24 ЗУ «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» відповідь на запит надається не пізніше пяти робочих днів з дня отримання запиту, крім інформації з обмеженим доступом і копій документів, в яких міститься інформація з обмеженим доступом. У листі від 10.10.2016 р. № 12-13-3624 за підписом першого заступника Бориспільського міського голови Київської області ОСОБА_1 адвокату ОСОБА_2 було повідомлено про те, що запитувані документи будуть надані у 20-ти денний термін. 10.11.2016 р. адвокат ОСОБА_2 отримав неповну відповідь на адвокатський запит, оскільки першим заступником Бориспільського міського голови Київської області ОСОБА_1 не було надано відповідей на ряд запитань, що були поставлені в адвокатському запиті. Такими своїми діями перший заступник Бориспільського міського голови Київської області ОСОБА_1 скоїв порушення права на інформацію та право на звернення, а саме неповне надання інформації на адвокатський запит, чим вчинив дії, за що передбачена відповідальність ч. 5 ст. 212-3 КУпАП.

ОСОБА_1 через канцелярію суду надав заперечення в яких вважає, що в його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, оскільки він не вчиняв жодних дій спрямованих на порушення ЗУ «про адвокатуру та адвокатську діяльність», а також протокол про адміністративне правопорушення було складено із порушенням норм діючого законодавства ( його не було залучено до участі під час складання протоколу, жодним чином не розясненно права, що в свою чергу позбавило його можливості скористатися оскаржити протокол про адміністративне правопорушення, висловити зауваження щодо змісту протоколу або надати письмові заперечення чи пояснення, ознайомитися з матеріалами, що передували складанню протоколу), субєктивно, упереджено, а тому вважає, що провадження по справі щодо нього підлягає закриттю.

Суд, розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вважає, що в діях ОСОБА_1відсутній склад адміністративного правопорушення, передбачений ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, виходячи з наступного.

Постановою Бориспільського міськрайонного суду від 20 грудня 2016 року матеріали адміністративної справи відносно ОСОБА_1 направлено до Ради адвокатів Київської області для належного дооформлення. Судом було встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам закону, що має суттєве значення для вирішення справи. За наслідками таких недоліків у судді не було можливості повно, всебічно та об'єктивно розглянути дану справу, та прийняти по справі законне й обґрунтоване судове рішення. Недоліки вказані у постанові суду усунуто не було, а лише долучено заяву про відсутність підстав для повернення справи про притягнення до адміністративної відповідальності для доопрацювання.

Згідно ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Зазначені обставини не можуть бути з'ясовані без виклику особи, що притягається до адміністративної відповідальності.

Не зазначення у протоколі про адміністративне правопорушення в повній мірі відомостей про особу, яка притягується до адміністративної відповідальності у відповідності до вимог чинного законодавства, а також не встановлення місце проживання або реєстрації даної особи, є неприпустимим.

Відповідно до змісту ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються, серед іншого, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами. У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені протоколу,статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Особа, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення, має бути ознайомлена з її правами і обов'язками, передбаченими статтею 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення та статтею 63 Конституції України, про що зазначається у протоколі. Особі, щодо якої складається протокол про адміністративне правопорушення, пропонується надати письмове пояснення та зауваження по суті вчиненого правопорушення. Пояснення та зауваження або включаються до протоколу, або додаються до протоколу окремо. У разі відмови особи, щодо якої складається протокол про адміністративне правопорушення, від надання пояснень та зауважень по суті вчиненого правопорушення, уповноважена особа вносить до нього відповідний запис . У разі, якщо особа, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення, відмовляється від ознайомлення з таким протоколом, або в неї відсутні зауваження щодо змісту протоколу уповноважена особа, що складає протокол, робить про це відповідний запис у протоколі, який засвідчується підписом уповноваженої особи.

Вивчення представлених матеріалів показало, що протокол не відповідає вимогам ст. 256 КупАП, оскільки протокол складено за відсутності особи, що притягається до відповідальності; відсутнє пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Як зазначено вище, протокол підписується особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, а у разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це.

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Однак, ОСОБА_1 не був у встановленому законом порядку ознайомлений з протоколом про адміністративне правопорушення, йому не було розяснено його процесуальних прав та обовязків, передбачених ст. 268 КУпАП, положень ст. 63 Конституції України, від нього не відібрано пояснення по суті зазначеного у протоколі порушення.

В силу п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав

та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях неодноразово зазначав, що деякі справи про адміністративні правопорушення, за своєю суттю мають кримінальний характер та повністю підпадають під гарантії ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (п. п. 21-22 рішення у справі «Надточій проти України», п. 33 рішення у справі «Гурепка проти України»).

З огляду на передбачене санкцією ч. 5 ст. 212-3 КУпАП адміністративне стягнення зокрема у виді накладення штрафу на посадових осіб у розмірі пятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, можна дійти висновку, що вказане адміністративне правопорушення носить кримінальний характер, адже стягнення у виді штрафу за його вчинення є більшим, ніж за вчинення деяких кримінальних правопорушень (ч. 2 ст. 53 КК України).

За таких обстави та з урахуванням вказаних вище рішень Європейського Суду з прав людини дана справа про адміністративне правопорушення підпадає під гарантії ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.

Відповідно до п. «а», п. «b» ч. 3 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права, зокрема право бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причини обвинувачення, висунутого проти нього; мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту.

За таких умов, протокол про адміністративне правопорушення від 6 грудня 2016 року складений щодо ОСОБА_1 не можливо визнавати таким процесуальним документом,який засвідчує факт вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 212-3 КУпАП

Відповідно до ст. 247 КУпАП визначені обставини, що виключають провадження у справі про адміністративне правопорушення, серед яких пунктом 1 визначено відсутність складу адміністративного правопорушення.

Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Таким чином, у суду відсутні підстави для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, зважаючи на те, що достатніх доказів вчинення ним адміністративного правопорушення, визначеного ч. 5 ст. 212-3 КУпАП під час розгляду адміністративних матеріалів в суді, - не здобуто, а ті що надані в якості підтвердження вчинення правопорушення, - суд оцінює критично з наведених вище обставин.

Враховуючи викладене та зазначені норми Закону, вважаю, що в діях ОСОБА_1П відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 212-3 КУпАП.

На підставі наведеного, керуючись ч. 5 ст. 212-3 та п. 1 ст. 247 КУпАп України, суддя-

п о с т а н о в и в:

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1, працюючого на посаді першого заступника Бориспільського міського голови Київської області до адміністративної відповідальності за ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, - закрити у звязку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга, подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути предявлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Постанова суду набрала законної сили ___________________.

Суддя: І.В. Криворучко