Провадження № 3/359/4017/2017
Справа № 359/9754/17
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 грудня 2017 р. м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Журавський В.В.

за участі представника Київської митниці ДФС ОСОБА_1,

за участі особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду адміністративну справу, яка надійшла від Київської митниці ДФС, про притягнення до адміністративної відповідальності громадянки України ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Україна, Чернівецька область, місце постійного проживання: Україна, Чернівецька область, м. Новодністровськ, мікрорайон Сонячний, 17 С, кв. 3, працює працівником ресторану «Рекондо» в Іспанії, паспорт громадянки України для виїзду за кордон: ЕЕ 292385, виданий 17.07.2008 року, персональний номер: НОМЕР_1, за ст. 471 МК України, -

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про порушення митних правил, 02.11.2017 року о 15 годині 30 хвилин під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу "Приліт" терміналу "D" ДПМА "Бориспіль" громадянки України ОСОБА_2, яка прилетіла до України з Німеччини, м. Мюнхен, рейсом № LН 2544, літаком а/к "LUFTHANSA» своїми діями обрала канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявила про те, що переміщувані нею через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України та засвідчила про факти, що мають юридичне значення.

Після перетину пасажиркою "білої лінії", яка позначає закінчення зони спрощеного митного контролю «зелений коридор», на підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України пасажирці було задано питання щодо наявності в неї готівкових коштів, на що вона заявила, що має при собі приблизно 7000 євро. Після цього пасажирку було запрошено до службового приміщення митниці залу "Приліт" терміналу "D" ДП МА „Бориспіль", де нею була видана та власноручно перерахована готівка в розмірі 11090 євро, які знаходились у трьох відкритих паперових конвертах, що містилися в окремому відділенні жіночої сумки пасажирки, (ручна поклажа). Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянки готівка належить їй особисто. Пасажирка обрала проходження митного контролю "зеленим коридором", де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує 10000 євро (чи еквівалент цієї суми в іншій валюті).

З виявленої суми громадянці України ОСОБА_2 було пропущено 10000 євро. За протоколом про порушення митних правил вилучено 1090 євро.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажирка не надала, до моменту перетину нею «білої лінії» до інспекторів митниці не зверталася.

Таким чином, своїми діями громадянка України ОСОБА_2, під час проходження митного контролю в залі «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» порушила встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянкою України ОСОБА_2, яка формою проходження митного контролю обрала проходження через «зелений коридор», готівкових коштів в обсязі, що підлягає обов'язковому письмовому декларуванню у повному обсязі, передбаченому відповідно до Інструкції про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженою Постановою Правління НБУ № 148 від 27.05.2008 р. зі змінами внесеними Постановою Правління НБУ № 312 від 25.07.2012 р., мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

У зв'язку з чим працівниками митниці 02.11.2017 р. складений протокол про порушення митних правил №0497/12500/17, на місці виявлення правопорушення в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль».

На підставі ст. 511 МК України за протоколом №0497/12500/17 вилучено:

Євро за курсом НБУ станом на 02.11.2017 р. за 100 євро - 3121-1202 гривень, кількістю 1090 загальна вартість 34020 грн. 21 коп.

Підстав для перенесення розгляду справи, направлення матеріалів для додаткової перевірки судом не встановлено.

ОСОБА_2, в судовому засіданні з'явилась та пояснила, що прилетіла з Іспанії через Мюнхер рейсом №2544, проходила митний контроль по зеленому коридору, на запитання інспектора, щодо наявності іноземної валюти відповіла, що має приблизно 7 тис. доларів, після цього їй було запрошено до службової кімнати митниці де правопорушниця власноручно перерахувала та предявила 11 090 євро, які лежали у 3 паперових відкритих конвертах. Особа, яка притягується до адміністративної відповідальності зазначила, що з митними правилами України не знайома, порушувати правила митного контролю не хотіла, все трапилося у звязку з незнаннями нею правил. ОСОБА_2 додала, що всі гроші належать особисто їй, це її заробітна плата за 7 місяців, відпускні і 13 зарплата.

Представник митниці протокол підтримав, зазначив, що громадянка України ОСОБА_2, скоїла порушення митних правил, яке передбачене ст. 471 МК України, у зв'язку з чим просив застосувати до правопорушниці адміністративне стягнення у виді штрафу з конфіскацією вилученої валюти.

Суд заслухавши думку представника митниці, особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши письмові матеріали приходить до висновку про доведеність вини громадянки України ОСОБА_2 у вчиненні нею правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України, зважаючи на наступне.

Згідно протоколу про порушення митних правил від 02.11.2017 р. вона обрала вид митного оформлення зону спрощеного митного оформлення "зелений коридор", а тому відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявила про те, що переміщувані нею через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на територію України та засвідчила про факти, що мають юридичне значення.

Відповідно до п. 4 розділу 2 Інструкції про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженої постановою Правління НБУ від 27.05.2008 року № 148, Фізична особа - нерезидент має право вивозити за межі України готівку в сумі, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро, якщо сума готівки, що вивозиться, не перевищує суми готівки, письмово задекларованої цією особою митному органу при ввезенні в Україну. Вивезення готівки у такому випадку здійснюється за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Диспозицією ст. 471 МК України встановлено, що правопорушенням є порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через "зелений коридор", товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

Відповідальність за порушення митних правил настає для громадянина, який обрав проходження митного контролю "зеленим" коридором, - з моменту перетину останнім "білої лінії", що позначає закінчення "зеленого" коридору. Як вбачається з протоколу про порушення митних правил громадянка України ОСОБА_2 перетнула "білу лінію", що позначає закінчення зони спрощеного митного оформлення "зелений коридор", таким чином перемістила через митний кордон України валюту, яка обмежена законодавством України, а саме в розмірі що перевищує 10 000 євро.

Таким чином, вина правопорушниці доведена і підтверджується письмовими доказами: даними протоколу про порушення митних правил №0497/12500/17 від 02.11.2017 р. (а.с.2-5); даними письмових пояснень самої правопорушниці (а.с.6-7); даними доповідної записки Головного державного інспектора другого відділу оперативного реагування УПМП Київської митниці ДФС ОСОБА_3 (а.с.8-9); даними копії переліку купюр затриманої іноземної валюти по протоколу про порушення митних правил №0497/12500/17 (а.с.10); описом предметів (а.с.11); розрахунком еквіваленту 10000 євро, щодо доларів США станом на 02.11.17 р. (а.с.12); розрахунком сум витрат, понесених Київської митницею ДФС на транспортування предметів правопорушення в справі про порушення митних правил від 02.11.2017 р. (а.с.18).

У відповідності з положеннями ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно ст. 9 Конституції України, а також ст. 19 Закону України «Про міжнародні договори» від 29 червня 2004 року, міжнародні договори, згода на обов'язковість яких дана Верховною Радою України, є часткою національного законодавства України. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно-правові норми мають пріоритетне значення.

По справі встановлено, що громадянка України ОСОБА_2 02.11.2017 р. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «D», ДП МА «Бориспіль», обрала канал позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор». Після перетину «білої лінії» гр. України ОСОБА_2 було видано особисто співробітникам митних органів готівку в розмірі 11090 євро. Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування.

Закон України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 № 3477-IV, регулює відносини, що виникають у зв'язку з обов'язком держави виконувати рішення Європейського суду з прав людини у справах проти України; з необхідністю усунення причин порушення Україною Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод і протоколів до неї; з впровадженням в українське судочинство та адміністративну практику європейських стандартів прав людини; зі створенням передумов для зменшення числа заяв до Європейського суду з прав людини проти України.

Стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» встановлює, що суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Стаття 1 Першого протоколу Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод передбачає: "Кожна фізична або юридична особа має право мирно володіти своїм майном. Ніхто не може бути позбавлений своєї власності інакше як в інтересах суспільства і на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Проте попередні положення жодним чином не обмежують право держави вводити в дію такі закони, які вона вважає за необхідне, щоб здійснювати контроль за користуванням майном відповідно до загальних інтересів або для забезпечення сплати податків чи інших зборів або штрафів".

Європейський суд з прав людини неодноразово у своїх рішеннях наголошує, що держава при конфіскації майна зобов'язана додержуватися, зокрема третього критерію - правомірності позбавлення майна (балансу інтересів), визначеного ст. 1 Першого протоколу до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (рішення від 9 червня 2005 року у справі «Бакланов проти Російської Федерації»; від 15 травня 2008 року у справі «Надточій проти України»; від 06 листопада 2008 року у справі «Ізмайлов проти Російської Федерації»; від 23 вересня 1982 року у справі «Спорронг і Льоннрот проти Швеції»). Зазначений критерій передбачає наявність розумного співвідношення (обґрунтованої пропорційності) між поставленою метою та засобами, які використовуються для її досягнення. ЄСПЛ вважає, що будь-яке втручання у право власності обов'язково повинне відповідати принципу пропорційності. «Справедливий баланс» має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе «індивідуальний і надмірний тягар».

Згідно до практики ЄСПЛ, на підставі висновків у його рішеннях, для встановлення відповідності певного заходу принципу правомірності позбавлення володіння слід проаналізувати три критерії: 1) чи є такий захід правомірним (передбачається національним законодавством); 2) чи має позбавлення власності суспільний (громадський) інтерес; 3) чи є такий захід пропорційним поставленій меті (забезпечує справедливу рівновагу між інтересами суспільства та необхідністю додержання фундаментальних прав окремої людини). Якщо хоча б одного із зазначених критеріїв не буде дотримано, то ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Протоколу до Конвенції.

Встановлено, що між громадянкою України ОСОБА_2 та компанією «MARTIKOTENE SL» було підписано договір на тимчасову роботу, за яким ОСОБА_2 зобовязалася виконувати роботу, в частині надавання послуги як працівник пральні, а підприємство виплачувати працівникові заробітну плату і забезпечувати умови праці, необхідні для виконання роботи. Відповідно до договору ОСОБА_2 отримувала винагороду у вигляді заробітної плати в розмірі 1 244,86 євро брутто на місяць, що підтверджує законність джерела походження вилученої валюти. Тривалість договору складала з 01.04.2017 року до 31.10.2017 року

31.10.2017 р., громадянку України ОСОБА_2 було повідомлено про закінчення контакту з компанією «MARTIKOTENE SL», проведено розрахунок та звільнено.

В зв'язку з відсутністю на день розгляду справи у суді у громадянки України ОСОБА_2 офіційного працевлаштування, будучи без постійного джерела доходу, суд вважає, що на громадянку України ОСОБА_2, буде покладений надмірний тягар та не буде дотримано принципу справедливого балансу, в разі конфіскації вилучених грошових коштів.

Відповідно до статті 8 Міжнародного пакту про економічні, соціальні і культурні права, прийнятого 16 грудня 1966 року Генеральною Асамблеєю ООН (Міжнародний пакт ратифіковано Указом Президії Верховної Ради Української PCP N 2148-VIII від 19.10.73 ) держави, які беруть участь у цьому Пакті, визнають право кожної людини на соціальне забезпечення, включаючи соціальне страхування. Пунктом 3 статті 8 названого пакту визначено, ніщо в цій статті не дає права державам, які беруть участь у Конвенції Міжнародної організації праці 1948 року щодо свободи асоціацій і захисту права на організацію, приймати законодавчі акти на шкоду гарантіям, передбаченим у зазначеній Конвенції, або застосовувати закон так, щоб завдавалося шкоди цим гарантіям.

Оскільки, на сьогоднішній день єдиним джерелом доходу громадянки України ОСОБА_2 є отримані кошти як оплата її праці, то вони мають для неї суттєве значення, їх конфіскація може поставити під загрозу гідне людське існування.

На підставі ст. 33 Кодексу України про адміністративні правопорушення при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

Обставини, що пом'якшують є відповідальність обставин та визнання своєї вини, щире розкаяння. Вона вчинила дане правопорушення вперше та з необережності, раніше до адміністративної відповідальності за вчинення аналогічних правопорушень не притягувалась.

Обтяжуючих обставини судом не встановлено.

Провадження у справах про порушення митних правил, згідно ст. 487 Митного кодексу України, здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Статтею 23 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Однак, враховуючи характер скоєного правопорушення (вчинено з необережності), наявність пом'якшуючих відповідальність обставин (щире розкаяння винної), а також те, що своїми діями громадянка України ОСОБА_2 не завдав будь - якої значної шкоди державному або громадському порядку, власності, правам і свободам громадян, або ж установленому порядку управління, тому можна прийти до висновку, що дане правопорушення не становить великої суспільної шкоди, не завдало збитків державним або суспільним інтересам або безпосередньо громадянам, тому суд приходить до висновку, що на громадянку України ОСОБА_2 має бути накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (1700 гривень).

Саме застосування штрафу буде достатнім для виправлення та належної поведінки особи в подальшому, а також співмірним скоєному нею правопорушенню. За таких умов, підстав для застосування конфіскації вилученої валюти немає, адже застосування такого покарання тягне за собою порушення ст. 1 Протоколу № 1 Європейської конвенції про захист прав людини та основоположних свобод.

Відповідно до ст. 519 МК України витрати у справі про порушення митних правил відшкодовуються особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення. Витрати на зберігання майна.

Таким чином, з правопорушниці громадянки України ОСОБА_2, на користь Київської митниці ДФС слід стягнути витрати, понесені Київською митницею ДФС на транспортування предметів правопорушення в справі про порушення митних правил № 0497/12500/17 до місця зберігання у розмірі 17 грн. 27 коп.

Крім того, відповідно до ст. 40-1 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" слід стягнути з правопорушниці, на яку накладено адміністративне стягнення, судовий збір в розмірі 320,00 грн.

Керуючись ст.ст. 366, 462, 471, 520 МК України, ст.ст. 23, 33, 40-1 КУпАП України,

п о с т а н о в и в :

Визнати винною громадянку України ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Україна, Чернівецька область, місце постійного проживання: Україна, Чернівецька область, м. Новодністровськ, мікрорайон Сонячний, 17 С, кв. 3, працює працівником ресторану «Рекондо» в Іспанії, паспорт громадянки України для виїзду за кордон: ЕЕ 292385, виданий 17.07.2008 року, персональний номер: НОМЕР_1, у скоєні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1 700 (одну тисячу сімсот) грн. 00 коп., на користь держави (Отримувач: Державний бюджет України, Код , Код банку: 821018, Банк отримувача: ГУ ДКСУ у Київській обл., р/р № 5004, Код КДБ: 21081100, Код виду надходжень бюджету: 050).

Вилучену валюту згідно протоколу про порушення митних правил № 0497/12500/17, а саме 1 090 (тисячу девяносто) євро повернути громадянці України ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Стягнути з громадянки України ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Україна, Чернівецька область, місце постійного проживання: Україна, Чернівецька область, м. Новодністровськ, мікрорайон Сонячний, 17 С, кв. 3, працює працівником ресторану «Рекондо» в Іспанії, паспорт громадянки України для виїзду за кордон: ЕЕ 292385, виданий 17.07.2008 року, персональний номер: НОМЕР_1, на користь Київської митниці Міндоходів понесені витирати на транспортування до місця зберігання, предметів правопорушення в справі про порушення митних правил у розмірі 17 (сімнадцять) грн. 27 коп. (Отримувач: Київська митниця ДФС, Код , код банку:820172, банк отримувача: ГУ ДКСУ у Київській області, рахунок: 9083).

Стягнути з громадянки України ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Україна, Чернівецька область, місце постійного проживання: Україна, Чернівецька область, м. Новодністровськ, мікрорайон Сонячний, 17 С, кв. 3, працює працівником ресторану «Рекондо» в Іспанії, паспорт громадянки України для виїзду за кордон: ЕЕ 292385, виданий 17.07.2008 року, персональний номер: НОМЕР_1, на користь державного бюджету України (р/р № 0004, МФО: 821018, код за , банк: ГУДКСУ у Київській області м. Київ, отримувач коштів Бориспільське управління Державної казначейської служби України Київської області: 22030001, призначення платежу *;101;) судовий збір в розмірі 320 (триста двадцять) грн.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути предявлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Постанова суду набрала законної сили ___________________

Суддя В.В. Журавський