Справа №755/4545/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 червня 2017 року суддя Дніпровського районного суду м. Києва Сазонова М.Г., розглянувши матеріали, що надійшли з Управління патрульної поліції в м. Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1,

за ст. 173 та ст. 185 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

встановив:

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії КИ 009393, від 15 березня 2017 року, ОСОБА_1 15 березня 2017 року о 00 год. 28 хв. по вул. Регенераторна, 4 в м. Києві чинив злісну непокору законній вимозі працівника поліції, відмовився виконувати наполегливі вимоги працівника поліції про припинення чинити правопорушення, кидався в бійку до працівників поліції, погрожував фізичною розправою, чіплявся за форм ленний одяг.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення серії КИ 009392, від 15 березня 2017 року, ОСОБА_1 25 березня 2015 року о 00 год. 25 хв., перебуваючи в стані алкогольного сп'яніння у громадському місці біля буд. 4 по вул. Регенераторна в м. Києві висловлювався нецензурною лайкою на адресу інспекторів патрульної поліції, чим порушував громадський порядок.

В судовому засіданні особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 вину свою у вчинення адміністративного правопорушення не визнав та показав, що працівники поліції законної вимоги до нього не пред'являли та били його безпідставно, тому вважає, що він нічого не порушив.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст. 245 КУпАП, одним з завдань провадження в справах про адміністративне правопорушення є всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

Статтею 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно з вимогами ст.ст. 278, 280 КУпАП, суд першої інстанції при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення має вирішити питання про правильність складання протоколу та інших матеріалів справи, чи є необхідність у витребуванні додаткових матеріалів, а при розгляді справи зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ст. 251 КУпАП доказами по справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновків експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи записів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Так, з протоколу про адміністративне правопорушення серії КИ 009393, від 15 березня 2017 року, вбачається, що ОСОБА_1 чинив злісну непокору законній вимозі працівників поліції.

В судове засідання працівники поліції, яку складали протоколи про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 не з'явилися, про причину неявки не повідомили, на запит суду запис з нагрудних камер (відеореєстраторів) не надали.

Так, вимоги працівника поліції та розпорядження - акт, юридично рівнозначний наказу, що виражений у категоричній формі, - мають бути законодавчо обґрунтовані.

У диспозиції ст. 185 КпАП передбачено, що вимоги працівника поліції повинні бути пред'явлені під час охорони ним громадського порядку. Про перебування його при виконанні службових обов'язків мають свідчити установлена форма одягу, нагрудний знак, а також пред'явлене відповідне посвідчення.

Тобто пред'явлення законної вимоги працівником поліції має бути при порушенні особою громадського порядку.

Проте, з матеріалів справи лише з протоколу про адміністративне правопорушення серії КИ 009392, від 15 березня 2017 року вбачається, що ОСОБА_1 25 березня 2015 року о 00 год. 25 хв. порушував громадський порядок, а саме образливо чіплявся до працівників поліції, виражався в їх адресу нецензурною лайкою.

Даний протокол датований 15 березня 2017 року та містить інформацію про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення 25 березня 2015 року, тобто два роки після вчинення ОСОБА_1 даного правопорушення. Будь-яких інших доказів про порушення ОСОБА_1 громадського порядку працівниками поліції до матеріалів справи не долучено, а сам по собі протокол про адміністративне правопорушення не може бути беззаперечним доказом вини особи в тому чи іншому діянні, оскільки не являє собою імперативного факту доведеності вини особи, тобто не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом", оскільки не випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту.

Враховуючи вищевикладене, в матеріалах справи відсутні відомості про порушення ОСОБА_1 громадського порядку, як і відсутні відомості про те, що вимоги працівників поліції до останнього були законними.

Стаття 62 Конституції України зазначає, що вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належним чином, а не ґрунтуватися на припущеннях.

На підставі викладено, суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 185 КУпАП.

Пунктом 1 ст. 247 КУпАП передбачено, що провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо в діях особи відсутній склад адміністративного правопорушення.

У зв'язку із закриттям провадження судовий збір стягненню не підлягає.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 33-35, 130, 251, 252, 283-285 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити у зв'язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 за ст. 185 КУпАП закрити у зв'язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва протягом десяти днів з дня її винесення через Дніпровський районний суд м. Києва.

Суддя: