Справа № 635/7376/17
ПОСТАНОВА

іменем України

13.12.2017 року Суддя Харківського районного суду Харківської області Панас Н.Л., розглянувши матеріал, який надійшов від Головного спеціаліста Відділу забезпечення діяльності регіональних представництв Секретаріату Уповноваженого Верховної ради України з прав людини про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, працює заступником селищного голови Пісочинської селищної ради Харківського району Харківської області, який мешкає за адресою: Харківська область, Харківський район, смт.Пісочин, вул.Жовтнева, 7 «а»,

за ст.212-3 ч.2 КпАП України, -

ВСТАНОВИВ:

До Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини звернувся потерпілий ОСОБА_2 з заявою про вчинення адміністративного правопорушення посадовими особами Пісочинської селищної ради Харківського району Харківської області, а саме - порушення вимог Закону України "Про доступ до публічної інформації".

За результатами перевірки звернення потерпілого було встановлено наступне.

На підставі Закону України "Про доступ до публічної інформації" потерпілий звернувся до Пісочинської селищної ради Харківського району Харківської області з заявою від 03 серпня 2017 року, яка була зареєстрована в Пісочинській селищній раді Харківського району Харківської області 04 серпня 2017 року за №134, в якій просив надати публічну інформацію: копію водогосподарського паспорту орендованого ФОП ОСОБА_3 ставку, розробленого відповідно до вимог ч.3.6 абз.5 договору оренди, укладеного між Харківською районною державною адміністрацією Харківської області та ФОП ОСОБА_3

Листом №172 від 08 серпня 2017 року за підписом заступника селищного голови Пісочинської селищної ради Харківського району Харківської області ОСОБА_1, потерпілому було повідомлено про те, що для отримання запитуваної інформації йому потрібно звернутися з відповідним запитом до розпорядників інформації, оскільки відповідно до вимог Наказу Міністерства екології та природних ресурсів від 18.03.2003 року №99, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 18.05.2013 року за №775/23307 «Про затвердження Порядку розроблення паспорту водного обєкта", паспорт водного обєкта розробляється в 4-х примірниках, які зберігаються по одному в архіві басейного або обласного управління водних ресурсів, Державному агентстві водних ресурсів, у орендодавця, а також у орендаря.

Таким чином, заявнику не було надано інформацію в повному обсязі, запитувану інформацію заявник відповідно до вимог Закону України "Про доступ до публічної інформації" не отримав.

З огляду на вищевикладене вбачається, що заступник селищного голови Пісочинської селищної ради Харківського району Харківської області ОСОБА_1 порушив вимоги Закону України «Про доступ до публічної інформації» і вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.212-3 КпАП України.

Дослідивши матеріали справи, вважаю справа підлягає закриттю, у звязку з закінченням на момент розгляду строку накладання адміністративного стягнення. До такого висновку приходжу виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст.ст.245, 251, 252, 280 КпАП України суд зобов'язаний повно, всебічно та об'єктивно з'ясувати всі обставини справи, дослідити в судовому засіданні наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення. Тобто, виходячи зі змісту ст.ст.280, 283 КпАП України, суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний особисто з'ясувати, чи було воно дійсно вчинене, а в постанові у справі навести опис встановлених судом обставин за результатами розгляду справи.

Частиною 2 ст.212-3 КУпАП передбачена відповідальність за порушення Закону України "Про доступ до публічної інформації", а саме: необґрунтоване віднесення інформації до інформації з обмеженим доступом, ненадання відповіді на запит на інформацію, ненадання інформації, неправомірна відмова в наданні інформації, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання недостовірної інформації.

Об'єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері інформації. Предмет правопорушення - інформація.

Об'єктивна сторона правопорушення виражається у неправомірній відмові в наданні інформації, несвоєчасному або неповному наданні інформації, наданні інформації, що не відповідає дійсності, у випадках, коли така інформація підлягає наданню на запит громадянина чи юридичної особи відповідно до Законів України «Про інформацію», «Про доступ до публічної інформації» та інших.

Ненадання інформації за запитом, це надання відповіді на запит, проте неповідомлення запитуваної інформації. Зокрема ст.22 Закону України «Про доступ до публічної інформації» говорить, що відповідь розпорядника інформації про те, що інформація може бути одержана запитувачем з загальнодоступних джерел, або відповідь не по суті запиту вважається неправомірною відмовою в наданні інформації.

Пункт 1 частини 1 статті 22 Закону України «Про доступ до публічної інформації» передбачає право розпорядника інформації відмовити у задоволенні запиту, якщо він не володіє і не зобов'язаний відповідно до його компетенції, передбаченої законодавством, володіти інформацією, щодо якої зроблено запит.

У відповідності з вимогами ч.2 ст.22 Закону розпорядник інформації, який не володіє запитуваною інформацією, але якому за статусом або характером діяльності відомо або має бути відомо, хто нею володіє, зобов'язаний направити цей запит належному розпоряднику з одночасним повідомленням про це запитувача. У такому разі відлік строку розгляду запиту на інформацію починається з дня отримання запиту належним розпорядником.

Листом №172 від 08 серпня 2017 року за підписом заступника селищного голови Пісочинської селищної ради Харківського району Харківської області ОСОБА_1, потерпілій було повідомлено про те, що для отримання запитуваної інформації йому потрібно звернутися з відповідним запитом до розпорядників інформації, оскільки відповідно до вимог Наказу Міністерства екології та природних ресурсів від 18.03.2003 року №99, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 18.05.2013 року за №775/23307 «Про затвердження Порядку розроблення паспорту водного обєкта", паспорт водного обєкта розробляється в 4-х примірниках, які зберігаються по одному в архіві басейного або обласного управління водних ресурсів, Державному агентстві водних ресурсів, у орендодавця, а також у орендаря.

Таким чином, проаналізувавши матеріали справи про адміністративне правопорушення та дослідивши докази в їх сукупності, приходжу до висновку про те, що дії ОСОБА_1 вірно кваліфіковані за ч.2 ст.212-3 КпАП України, а саме: порушення Закону України «Про доступ до публічної інформації» - не надання відповіді на запит на інформацію.

У той же час, як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення від 06 грудня 2017 року адміністративне правопорушення було вчинено 08 серпня 2017 року, тобто на сьогоднішній день строк притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 сплинув.

Згідно з вимогами ст.38 Кодексу України про адміністративні правопорушення якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення.

Відповідно до п.7 ст.247 Кодексу України про адміністративні правопорушення провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю при таких обставинах - закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Оскільки на час розгляду даного матеріала спливли строки притягнення до адміністративної відповідальності, передбачені ст.38 КпАП України, вважаю, що провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 підлягає закриттю у зв'язку з закінченням на момент розгляду справи строку накладання адміністративного стягнення.

На підставі викладеного, керуючись ст.38, п.7 ст.247 КпАП України, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.2 ст.212-3 КпАП України відносно ОСОБА_1 закрити у зв'язку з закінченням на момент розгляду справи строку накладання адміністративного стягнення.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Харківської області через Харківський районний суд Харківської області протягом десяти днів зі дня її проголошення.

Суддя Н.Л. Панас