Справа № 265/8484/17
Провадження № 3/265/2185/17
П О С Т А Н О В А

19 грудня 2017 року місто Маріуполь

Суддя Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області ОСОБА_1, розглянувши матеріали, які надійшли з Державного агентства рибного господарства Азовське басейнове управління відділ рибоохоронного патруля № 3 про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1, який мешкає за адресою: АДРЕСА_1,

за ч.4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

10 листопада 2017 року о 00:10 годині ОСОБА_2 на узбережжі р.Кальміус, в Лівобережному районі м.Маріуполя здійснював лов риби забороненим знаряддям лову сіткою «павук», при цьому улов риби при затриманні склав: піленгас 1 шт., судак 2 шт., тарань 13 шт., карась 2 шт., порушивши п.3.15 Правил любительського та спортивного рибальства.

ОСОБА_2, будучи у суді вину у вчиненні правопорушення визнав, про що надав суду відповідну заяву.

Вина ОСОБА_2 підтверджується матеріалами справи: протоколом про адміністративне правопорушення № 009485/009486 від 10 листопада 2017 року, поясненнями останнього.

При цьому суд зазначає, що за п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10 грудня 2004 року № 17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» зазначено, що відповідальність за злочин, передбачений ст. 249 КК, настає лише за умови, що діями винної особи заподіяно істотну шкоду. На те, що шкода є істотною, можуть вказувати, зокрема, такі дані: знищення нерестовищ риби; вилов риби в період нересту, нечисленних її видів або тих, у відтворенні яких є труднощі; добування великої кількості риби, водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено, тощо. Якщо внаслідок вчинених дій істотна шкода не настала, винна особа за наявності до того підстав може нести відповідальність за ч. 3 або ч. 4 ст. 85 КпАП.

Суд зазначає, що незаконно виловлений правопорушником піленгас 1 шт., судак 2 шт., тарань - 13 шт., карась 5 шт., не був нерестовою рибою, не є нечисленним видом, бо є промисловою рибою, вилов якої не заборонено, а також розмір завданої ОСОБА_2 природному середовищу шкоди не перевищує у 250 і більше разів неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

На підставі встановлених обставин справи та за відсутності таким чином у діях ОСОБА_2 складу злочину, передбаченого ст. 249 КК України, суд вважає, що в діях правопорушника мається склад правопорушення, передбачений ст. 85 ч. 4 КУпАП, оскільки ОСОБА_2 грубо порушив правила рибальства.

Враховуючи особу правопорушника та обставини справи, суд вважає можливим застосувати до винної особи адміністративне стягнення у вигляді штрафу в мінімальному розмірі, передбаченому санкцією статті КУпАП із конфіскацією знарядь вчинення правопорушення та незаконно добутих водних живих ресурсів.

Відповідно до ст. 40 КУпАП якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди незалежно від розміру шкоди.

Згідно із «Таксами для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об'єктах України», затвердженими постановою від 21 листопада 2011 року № 1209 Кабінету Міністрів України, ціна збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення одного екземпляра водних біоресурсів незалежно від розміру та ваги становить щодо піленгасу - 40 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 680 грн., судак - 30 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 510 грн., тарань - 5 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 85 грн., карась - 1 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 17 грн., окунь - 1 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 17 грн.

Таким чином з правопорушника на користь держави підлягає стягненню за завдану природному середовищу шкоду 2839 грн.

Керуючись ст. ст. 40, 40-1, 221, 283-285 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 визнати винним у скоєнні правопорушення, передбаченого ст.85 ч.4 КУпАП та накласти адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави в розмірі 340 (триста сорок) гривень з конфіскацією сітки «павук», яка знаходиться на зберіганні в Державному агентстві рибного господарства Азовське басейнове управління відділ рибоохоронного патруля № 3 згідно квитанції про отримання речей і документів, вилучених під час здійснення провадження у справах про адміністративні правопорушення від 10 листопада 2017 року та з конфіскацією водних живих ресурсів.

Стягнути з ОСОБА_2 збитки завдані природному середовищу в дохід держави в розмірі 2839 (дві тисячі вісімсот тридцять девять) гривень.

Сіть «Павук» 2 м х 2 м, вічко 15х15 мм, яка зберігається згідно квитанції від 10 листопада 2017 року, у Державному агентстві рибного господарства Азовське басейнове управління відділ рибоохоронного патруля № 3 - знищити.

Незаконно здобуті водні живі ресурси рибу «піленгас» у кількості 1 шт., «судак» у кількості 2 шт., «тарань» у кількості 13 шт., «карась» у кількості 2 шт., яка була вилучена у правопорушника та передана на зберігання згідно накладної № 153 від 10 листопада 2017 року ФОП ОСОБА_3- конфіскувати та знищити.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір у розмірі 320 гривень.

На постанову може бути подана апеляційна скарга в Апеляційний суд Донецької області через Орджонікідзевський районний суд місті Маріуполя Донецької області протягом десяти днів з моменту винесення постанови.

Суддя Костромітіна О.О.