ПОСТАНОВА

08.06.2017

КОЗЯТИНСЬКИЙ МІСЬКРАЙОННИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ

В складі головуючого судді Сороки Д.В.

за участю секретаря Назарчук А.Д.

прокурора Козуба А.В.

адвоката ОСОБА_1

правопорушника ОСОБА_2

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Козятині адміністративний матеріал, який надійшов від т.в.о. начальника управління захисту економіки у Вінницькій області ДЗЕ Національної поліції України - ОСОБА_3 ,

про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, проживаючого ІНФОРМАЦІЯ_2, депутата Козятинської міської ради Вінницької області 7-го скликання,

за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП-

ВСТАНОВИВ:

До Козятинського міськрайонного суду надійшов адміністративний матеріал стосовно ОСОБА_2 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-7 КпАП України.

При розгляді адмінматеріалу захисник ОСОБА_2- адвокат ОСОБА_1 заявив клопотання про повернення матеріалів органу, який склав протокол про адмінправопорушення для усунення недоліків .

Свої вимоги мотивував тим , що у відповідності до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За змістом ст.ст.254 і 256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення є важливим процесуальним документом, який фіксує факт адміністративного правопорушення і який є підставою для подальшого провадження у справі. Тобто, протокол є офіційним документом, що засвідчує факт вчинення особою неправомірних дій, а тому є одним із головних доказів, згідно положень ст. 251 КУпАП. Тому, до складання протоколу та його змісту предявляються особливі вимоги.

Протокол про адміністративне правопорушення складається в двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності; він повинен містити в собі, зокрема, місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є, пояснення особи яка притягається до відповідальності, інші відомості, необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Така особа має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання. При складанні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, розяснюються його права і обовязки, передбачені ст.268 КУпАП, про що робиться відмітка у протоколі.

Як вбачається з матеріалів справи зазначених вимог закону при складанні протоколу про адміністративне правопорушення № 917066 від 27 квітня 2017 року відносно ОСОБА_2 за ч.2 ст.172 7 КУПАП у повній мірі дотримано не було.

Так, в протоколі про адміністративне правопорушення відсутні дані про місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення .

Крім того, в протоколі зазначено, що правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду 5 000 грн. Однак протокол не містить даних щодо потерпілого від даного правопорушення його прізвище , адреса проживання.

Відповідно до ст.269 КУПАП потерпілим є особа, якій адміністративним правопорушеннямзаподіяно моральну, фізичну або майнову шкоду.

Потерпілий має право знайомитися з матеріалами справи, заявляти клопотання, при розгляді справи користуватися правовою допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, оскаржувати постанову по справі про адміністративне правопорушення.

Безумовно, що не встановлення даних щодо потерпілого при визначенні матеріальної шкоди від даного правопорушення в розмірі 5 000 грн., є обставиною, яка свідчить про невідповідність складеного протоколу положенням ст.256 КУПАП.

Відповідно до п.3 листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 22.05.2017 р. № 223-943/0/4-17 «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, повязані з корупцією» для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обов'язкової сукупності таких юридичних фактів, як:

1) наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений;

2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення;

3) наявність повноважень на прийняття рішення ;

4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на об'єктивність або неупередженість рішення.

Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає.

Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, та, відповідно, в постанові суду.

Згідно п.4 даного листа Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ протокол про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, складається уповноваженою на те посадовою особою, зокрема посадовою особою органів внутрішніх справ (Національної поліції) та Національного агентства з питань запобігання корупції (п. 1 ч. 1 ст. 255 КУпАП), і повинен відповідати вимогам ст. 256 КУпАП.

У разі, коли протокол складено не уповноваженою на те особою, або без додержання вимог, установлених ст. 256 КУпАП, суддя зобов'язаний своєю постановою повернути протокол відповідному правоохоронному органу (спеціально уповноваженому суб'єкту протидії корупції, який склав протокол) для належного оформлення.

Крім того , відповідно до ч.1 ст.35 Закону України «Про запобігання корупції», правила врегулювання конфлікту інтересів в діяльності Президента України, народних депутатів України, членів Кабінету Міністрів України, керівників центральних органів виконавчої влади, які не входять до складу Кабінету Міністрів України, суддів, суддів Конституційного Суду України, голів, заступників голів обласних та районних рад, міських, сільських, селищних голів, секретарів міських, сільських, селищних рад, депутатів місцевих рад визначаються законами, які регулюють статус відповідних осіб та засади організації відповідних органів.

Засади організації діяльності органів місцевого самоврядування визначені Законом України «Про місцеве самоврядування в Україні ».

Відповідно до ч. 2та ч. 4 ст. 49 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні"депутат представляє інтереси всієї територіальної громади, має всю повноту прав, що забезпечують його активну участь у діяльності ради та утворюваних нею органів, несе обов'язки перед виборцями, радою та її органами, виконує їх доручення. Депутат зобов'язаний брати участь у роботі сесій ради, засідань постійної та інших комісій ради, до складу яких його обрано.

Статтею 59 1 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", яка називається «Конфлікт інтересів» , встановлено, що сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

Відповідно до ч. 2 ст. 59 1 цього Закону, здійснення контролю за дотриманням вимог частини першої цієї статті, надання зазначеним у ній особам консультацій та роз'яснень щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, поводження з майном, що може бути неправомірною вигодою та подарунками, покладається на постійну комісію, визначену відповідною радою.

Отже в силу ст. 59 1 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні" , в даному випадку у депутата Козятинської міської ради, конфлікт інтересів теоретично може мати місце виключно при розгляді, підготовці та прийнятті рішень Козятинською міською радою Вінницької області, що очевидно не вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_2

Таким чином, зазначені в протоколі №917066 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ч.2 ст.172 7 КУПАП обставини не підтверджені належними доказами.

Виявлені недоліки і порушення не можуть бути усунуті в ході розгляду справи, оскільки позбавляють суд можливості, виконати положення ст. 280 КУпАП та забезпечити всебічний і об»єктивний розгляд справи, а також постановити по ній законне і обґрунтоване рішення.

ОСОБА_2 підтримав зазначене клопотання .

Прокурор заперечив проти задоволення клопотання .

Заслухавши сторін, та дослідивши адміністративний матеріал, суд приходить до висновку щодо повернення матеріалу до органу, який складав протокол про адміністративне правопорушення для усунення недоліків, оскільки встановлено, що протокол про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_2 не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП.

За змістом ст.ст.254 і 256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення є важливим процесуальним документом, який фіксує факт адміністративного правопорушення і який є підставою для подальшого провадження у справі. Тобто, протокол є офіційним документом, що засвідчує факт вчинення особою неправомірних дій, а тому є одним із головних доказів, згідно положень ст. 251 КУпАП. Тому, до складання протоколу та його змісту предявляються особливі вимоги.

Так, в протоколі про адміністративне правопорушення відсутні дані про місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення .

Крім того, в протоколі зазначено, що правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду 5 000 грн. Однак, протокол не містить даних щодо потерпілого від даного правопорушення його прізвище , адреса проживання.

Відповідно до ст.269 КУПАП потерпілим є особа, якій адміністративним правопорушеннямзаподіяно моральну, фізичну або майнову шкоду.

Безумовно, що не встановлення даних щодо потерпілого при визначенні матеріальної шкоди від даного правопорушення в розмірі 5 000 грн. , є обставиною, яка свідчить про невідповідність складеного протоколу положенням ст..256 КУПАП.

Оскільки вказаний протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172 7 КУПАП , та складений відносно ОСОБА_2 , не відповідає вимогам ст. 256 КУПАП, тому є всі підстави повернути його відповідному правоохоронному органу (спеціально уповноваженому суб'єкту протидії корупції, який склав протокол) для належного оформлення.

Зазначені в протоколі №917066 про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ч.2 ст.172 7 КУПАП обставини не підтверджені належними доказами.

Виявлені недоліки і порушення не можуть бути усунуті в ході розгляду справи, оскільки позбавляють суд можливості, виконати положення ст. 280 КУпАП та забезпечити всебічний і об»єктивний розгляд справи, а також постановити по ній законне і обґрунтоване рішення.

У відповідності до п..2 ст.278 КУпАП України, суд при підготовці до розгляду справи вирішує питання чи правильно складено протокол та інших матеріалів справи про адміністративне правопорушення.

Враховуючи, що протокол про адміністративне правопорушення складений з порушенням ст. 256 КпАП України, керуючись ст. 278 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний матеріал відносно ОСОБА_2 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-7 КпАП Українинаправити начальнику управління захисту економіки у Вінницькій області ДЗЕ Національної поліції України для доопрацювання та належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя - підпис

З оригіналом вірно: Суддя Секретар -

08.06.2017