Справа № 379/553/17 Головуючий у І інстанції Василенко О.М.
Провадження № 33/780/508/17 Доповідач у 2 інстанції Рудніченко
Категорія 255 07.06.2017
ПОСТАНОВА

Іменем України

07 червня 2017 року м.Київ

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду Київської області Рудніченко О.М.

за участю: апелянта ОСОБА_2,

захисника Федірко С.А.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_2 на постанову Таращанського районного суду Київської області від 27 квітня 2017 року, якою

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, українця, громадянина України, уродженця м.Тараща Київської області, зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1, проживаючого за адресою: АДРЕСА_2, одруженого, з повною загальною середньою освітою, не інваліда, раніше до адміністративної відповідальності не притягувався,

визнано винним за ст.173 КУпАП і накладено на нього стягнення у виді штрафу в розмірі 51 гривні.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 320 грн.

В С Т А Н О В И Л А :

Постановою Таращанського районного суду Київської області від 27 квітня 2017 року ОСОБА_2 визнано винним за те, що він 21.02.2017 року близько 12 год. 30 хв. в АДРЕСА_3, ображав нецензурними словами, голосно кричав, розмахував руками відносно ОСОБА_4 в присутності дружини, чим вчинив дрібне хуліганство ст.173 КУпАП та накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 51 гривні. Стягнуто з ОСОБА_2 на користь держави судовий збір в розмірі 320 грн.

Визнаючи винним ОСОБА_2 суддя першої інстанції послався на те, що ОСОБА_2 свою вину у вчиненні зазначеного порушення визнав повністю та його вина доведена матеріалами справи, дослідженими в судовому засіданні.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить постанову Таращанського районного суду Київської області від 27 квітня 2017 року скасувати, провадження в справі закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП України у зв'язку з відсутністю в його діях складу адмін. правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП.

Обґрунтовуючи апеляційну скаргу, апелянт зазначив, що суд першої інстанції безпідставно визнав його винним за ст.173 КУпАП, оскільки він не визнавав своєї вини в суді першої інстанції, а сварка виникла між обмеженим колом осіб, а саме ОСОБА_2, його дружиною ОСОБА_5 та його колишньою дружиною ОСОБА_4.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить поновити строк на апеляційне оскарження постанови Таращанського районного суду Київської області від 27 квітня 2017 року, оскілки повний текст постанови він отримав 03.05.2017 року.

Заслухавши пояснення ОСОБА_2 та його захисника, які підтримали свою апеляційну скаргу та просили її задовольнити

перевіривши матеріали справи, апеляційний суд приходить до наступного.

Склад адміністративного правопорушення - це сукупність установлених законом об'єктивних і суб'єктивних ознак, наявність яких характеризує діяння як адміністративне правопорушення (проступок).

Об'єктом правопорушення, передбаченого ст..173 КУпАП є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об'єктивна сторона правопорушення полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов'язковою ознакою об'єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під'їзди, а також підземні переходи, стадіони (Закон України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров'я населення» від 22.09.2005 р. № 2899-1У).

Суб'єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства.

Так, встановлено, що згідно протоколу про адмінправопорушення серія АА№420352, 21.02.2017 року близько 12 год. 30 хв. в АДРЕСА_3, ОСОБА_2 ображав нецензурними словами, голосно кричав, розмахував руками відносно ОСОБА_4 в присутності дружини, чим вчинив дрібне хуліганство та правопорушення передбачене ст. 173 КУпАП.

При вирішенні питання про визнання ОСОБА_2 винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст..173 КУпАП, суддя не врахував, що конфлікт відбувся в будинку, який належить на праві власності ОСОБА_2, який не відноситься до громадського місця. Крім того, конфлікт виник із-за тривалих неприязних відносин між ОСОБА_2 та його колишньою дружиною ОСОБА_4 в зв»язку з розподілом вищезазначеного будинку, а не внаслідок прояви ОСОБА_2 явної неповаги до оточуючих.

Як із пояснень які містяться в матеріалах справи, так і в судовому засіданні в апеляційній інстанції ОСОБА_2 вбачається, що у нього з колишньою дружиною ОСОБА_4 відбулася сварка на ґрунті неприязних відносин щодо розподілу будинку.

ОСОБА_4 в судове засідання до апеляційного суду не з»явилась, про час і місце розгляду даної справи була повідомлена належним чином, причини неявки до суду не сповістила.

З пояснень ОСОБА_4, які містяться в матеріалах справи, також вбачається, що у неї з колишнім чоловіком виникла сварка з приводу користування будинком АДРЕСА_1. Під час даної сварки, вони вчинили один до одного дії, які виразили в нецензурній лайці, голосних криках з розмахуванням руками.

Посилання судді на те, що ОСОБА_2 під час розгляду справи свою вину у вчиненні зазначеного правопорушення визнав повністю - є безпідставними, оскільки розгляд справи в суді першої інстанції відбувся без участі ОСОБА_2

Враховуючи вищевикладене, апеляційний суд вважає, що суддя першої інстанції помилково прийшов до висновку про наявність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП в діях ОСОБА_2

За даних обставин, апеляційний суд вважає, що провадження по адміністративній справі щодо ОСОБА_2 підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП.

Також доводи апелянта стосовно поважності пропуску строку на апеляційне оскарження постанови є обґрунтованими. З матеріалів адміністративної справи вбачається, що ОСОБА_2 повний текст постанови він отримав 03.05.2017 року. За таких обставин, строк на апеляційне оскарження постанови підлягає поновленню.

Таким чином, під час розгляду даної справи в суді апеляційної інстанції встановлено, що суд першої інстанції необґрунтовано та без достатніх доказів, ухвалив постанову про винність ОСОБА_2 в скоєнні адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП, тому постанова Таращанського районного суду Київської області від 27 квітня 2017 року підлягає скасуванню із закриттям адміністративного провадження, а апеляційна скарга ОСОБА_2 задоволенню.

Керуючись ст.ст.247, 294 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И Л А:

Поновити ОСОБА_2 строк на апеляційне оскарження постанови Таращанського районного суду Київської області від 27 квітня 2017 року.

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 - задовольнити.

Постанову Таращанського районного суду Київської області від 27 квітня 2017 року - скасувати.

Адміністративне провадження щодо ОСОБА_2 про вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП України - закрити.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя (підпис) О.М.Рудніченко