Справа № 487/5303/17
Провадження № 3/487/2115/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07.11.2017 року Заводський районний суд м. Миколаєва в складі:

головуючого: судді Сухаревич З.М.,

прокурора: Качаун А.О.

при секретарі: Попович А.Г.

за участю особи, що притягається до адміністративної відповідальності: ОСОБА_1,

захисника: ОСОБА_2

розглянувши матеріали адміністративної справи, що надійшли від Управління захисту економіки в Миколаївській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, РНОКПП НОМЕР_1, громадянина України, який має вищу освіту, одружений, працює на посаді директора Миколаївської обласної фітосанітарної лабораторії, зареєстрований та проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3,

за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

До Заводського районного суду м. Миколаєва для розгляду надійшли наведенні адміністративні матеріали.

З протоколу № 120 про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією від 02.10.2017 р., складеного відносно ОСОБА_1 вбачається, що ОСОБА_1, обіймаючи посаду директора Миколаївської обласної фітосанітарної лабораторії та будучи відповідно підп. А п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України "Про запобігання корупції" субєктом відповідальності за корупційні правопорушення, в порушення вимог частини 1 ст. 45 Закону України "Про запобігання корупції" несвоєчасно без поважних причин подав декларацію особи, уповноваженої на виконання функції держави або місцевого самоврядування за 2016 рік, за що передбачена відповідальність за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП. Дата скоєння правопорушення: 08.05.2017 року; місце вчинення правопорушення: неможливо встановити у звязку з тим, що подання повідомлення декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, проводиться за допомогою як дротової та і бездротової Інтернет-мережі, а тому немає привязки до місця перебування особи, а лише вимагає наявність підключення до Інтернет-мережі. Час виявлення правопорушення: 13.09.2017 р.

В судовому засіданні захисником ОСОБА_2 заявлено клопотання про повернення протоколу № 120 про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією від 02.10.2017 р., складеного відносно ОСОБА_1 у звязку з невідповідністю вимогам ст.ст. 254, 256 КУпАП, а саме: в протоколі вказані недостовірні відомості щодо місця реєстрації ОСОБА_1; не вказано місце вчинення правопорушення; не розяснені процесуальні права;примірник протоколу, який вручений ОСОБА_1 не співпадає за формою з примірником надісланим до суду.

ОСОБА_1 в судовому засіданні підтримав клопотання свого захисника, просив про його задоволення.

Прокурор в судовому засіданні заперечував посилаючись на те, що в протоколі зазначені всі відомості про особу порушника, відомості про його місце реєстрації було внесено на підставі відомостей отриманих з Веселинівського РС УДМС України в Миколаївській області; місце скоєння правопорушення не може бути встановлено оскільки склад правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 172-6 КУпАП є формальним, а тому не можливо визначити місце його вчинення та НАЗК не надало відомостей щодо ір-адреси; права були розяснені про що свідчить підпис ОСОБА_1 на кожному аркуші протоколу.

Вислухавши пояснення осіб, що беруть участь у провадженні, дослідивши матеріали справи, суд встановив, що матеріали адміністративної справи відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП підлягають поверненню для належного оформлення з наступних підстав.

Відповідно до п. 2 ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання про те, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Згідно зі ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Так, зазначення в протоколі про адміністративне правопорушення місця вчинення правопорушення є обовязковим, оскільки відповідно до положень ч. 2 ст. 257 КУпАП, протокол про вчинення адміністративного корупційного правопорушення разом з іншими матеріалами у триденний строк з моменту його складення надсилається до місцевого загального суду за місцем вчинення корупційного правопорушення.

Проте, в протоколі № 120 про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією від 02.10.2017 р. складеного відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст. 172-6 КУпАП, зазначено, що місце вчинення правопорушення неможливо встановити у звязку з тим, що подання повідомлення декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, проводиться за допомогою як дротової та і бездротової Інтернет-мережі, а тому немає привязки до місця перебування особи, а лише вимагає наявність підключення до Інтернет-мережі.

Викладене не дає можливості судді встановити чи належить до компетенції Заводського районного суду м. Миколаєва розгляд даної справи.

Суд не приймає до уваги посилання прокурора на неможливість визначення місця скоєння правопорушення у звязку з відсутністю ір-адреси оскільки, як вбачається з супровідного листа Національного агентства з питань запобігання корупції, який зареєстрований в Управління захисту економіки в Миколаївській області № 2131 від 13.09.2017 року (а.с. 60), зазначеним органом надіслано послідовність дій користувача ІТС Реєстр із зазначенням дати, часу, ір-адрес та тривалості сесій у додатку, що свідчить про можливість встановлення ір-адреси з якої було здійснено вихід до мережі Інтернет для заповнення Декларації, а відповідно і встановлення місця вчинення правопорушення.

Крім того, в судовому засіданні встановлено, що в протоколі не вірно зазначено місце реєстрації ОСОБА_1, що позбавило суд можливості належним чином викликати цю особу та розглянути справу у передбачений КУпАП строк.

Враховуючи правове значення протоколу про адміністративне правопорушення, який не тільки визначає суть адміністративного правопорушення, поставленого особі у провину, а також є доказом у справі про адміністративне правопорушення, протокол у такому вигляді не може вважатись допустимим доказом по справі, а відповідно не може бути предметом судового розгляду.

Суд будучі органом що здійснює правосуддя, не може брати на себе функцію збирання доказів та документальну законну фіксацію правопорушення, котра в даному випадку не була виконана належним чином. Також суд не вправі самостійно змінювати фабулу викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді. Адже діючи таким чином, суд неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

Так, ч.1 ст. 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення». Відповідно до ч.2 ст.6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку». А згідно з положеннями ч.3 ст.6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення.

Слушними є доводи захисника щодо не розяснення прав ОСОБА_1 та невідповідність примірників протоколу про адміністративне правопорушення, який надісланий до суду та вручений ОСОБА_1

Так, відповідно до ч. 2 ст. 254 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається у двох екземплярах, один з яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності. Зазначене свідчить про те, що обидва примірника протоколу повинні бути ідентичними. Проте як вбачається з копії примірника наданого ОСОБА_1, він не містить а ні номеру, ні дати, ні підпису посадової особи, яка склала протокол.

Далі, відповідно до ст. 256 КУпАП, при складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, розяснюються його права і обовязки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі. Вказана норма не передбачає особистого ознайомлення особи з правами, а чітко визначає обовязок особи, яка склала протокол розяснити такі права.

Також, слід зазначити, що відповідно до ч. 4 ст. 257 КУпАП, особа, яка склала протокол про вчинення адміністративного корупційного правопорушення, одночасно з надісланням його до суду надсилає органу державної влади, органу місцевого самоврядування, керівникові підприємства, установи чи організації, де працює особа, яка притягається до відповідальності, повідомлення про складення протоколу із зазначенням характеру вчиненого правопорушення та норми закону, яку порушено.

Однак, в матеріалах адміністративної справи відсутні такі повідомлення.

Підсумовуючи викладене, суд вважає, що обставини, які викладені в протоколі №120 від 02.10.2017 року не містить відомостей, які необхідні для повного та об'єктивного розгляду і вирішення справи, тому необхідно повернути зазначені матеріали для належного оформлення.

Так, норми КУпАП не забороняють повернення протоколу про адміністративне правопорушення, складеного не уповноваженою на те посадовою особою або без додержання вимог статті 256 цього Кодексу вмотивованою постановою суду для належного оформлення (Постанова Пленуму Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 17.10.2014 № 11 «Про деякі питання дотримання розумних строків розгляду судами цивільних, кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення»).

Керуючись ст.ст.256,283,284 КУпАП, суд,

ПОСТАНОВИВ :

Адміністративні матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 172-6 КУпАП повернути до Управління захисту економіки в Миколаївській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя З.М. Сухаревич