Провадження № 3/522/7543/17
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 грудня 2017 року

Суддя Приморського районного суду м. Одеси Кічмаренко С.М., розглянувши за участю прокурора Острік О.В. адміністративні матеріали, що надійшли з відділу Управління захисту економіки в Одеській області ДЗЕ Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянки України, українки, ІНФОРМАЦІЯ_3, працюючої суддею Малиновського районного суду м. Одеси, проживаючої: ІНФОРМАЦІЯ_4

- в скоєнні правопорушення, передбаченого ст. 172-6 ч.2 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В :

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, відповідно до Указу Президента України від 07.11.2013 № 619/2013 «Про переведення суддів» ОСОБА_1 переведено на посаду судді Малиновського районного суду м. Одеса.

Згідно частин 1,2 ст. 52 Закону України від 02 червня 2016 року № 1402- VIII «Про судоустрій і статус суддів» суддею є громадянин України, який відповідно до Конституції України та цього Закону призначений чи обраний суддею, займає штатну суддівську посаду в одному з судів України і здійснює правосуддя на професійній основі. Судді в Україні мають єдиний статус незалежно від місця суду в системі судів загальної юрисдикції чи адміністративної посади, яку суддя обіймає в суді.

06.04.2011 ОСОБА_1 склала присягу судді. Таким чином, суддя Малиновського районного суду м. Одеси є субєктом відповідальності за вчинення правопорушення повязаного з корупцією, згідно п.п. «ґ» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону.

Згідно із частиною другою статті 52 Закону у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції. Вказана інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі - Реєстр) та оприлюднюється на офіційному сайті НАЗК.

Відповідно до п. 5 ч. 1 ст. 12 Закону Національне агентство з метою І виконання покладених на нього повноважень має право приймати з питань, що належать до його компетенції, обовязкові для виконання нормативно-правові і акти. Нормативно-правові акти Національного агентства підлягають державній реєстрації Міністерством юстиції України та включаються до Єдиного державного реєстру нормативно-правових актів, що зазначено у ч. 5 ст. 12 Закону.

Відповідно до пункту 6 розділу 2 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 року № З, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089, субєкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другою статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з пунктом 2 розділу 2 зазначеного порядку повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подається через електрону мережу Інтернет з використання програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті субєкта декларування після реєстрації в Реєстрі. Пунктом 4 передбачено, що інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Рішенням НАЗК від 10.06.2016 № 2 «Про початок роботи системи, подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» визначено, що система подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, на першому етапі розпочинає свою роботу з 01.09.2016 для службових осіб, які станом на 01.09.2016 займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище. Повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування подаються службовими особами, які станом на 01.09.2016 чи пізніше цієї дати займають згідно за статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище.

У примітці статті 50 Закону зазначено, що судді відносяться до службових осіб, які займають відповідальне та особливо відповідальне становище.

Відповідно до п. 6,7 ч. 7 ст. 56 Закону України від 02 червня 2016 року № 1402-VIII «Про судоустрій і статус суддів», суддя зобовязаний подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та дотримуватись обмежень, установлених законодавством у сфері запобігання корупції.

У відповідності до вимог ст. 6 Коментаря до Кодексу суддівської етики, затвердженого рішенням Ради суддів України від 04 лютого 2016 року № 1, суддя зобовязаний: своєчасно, справедливо та безсторонньо розглядати і вирішувати судові справи відповідно до закону з дотриманням засад і правил судочинства; дотримуватися правил суддівської етики; виявляти повагу до учасників процесу; не розголошувати відомості, які становлять таємницю, що охороняється законом, у тому числі таємницю нарадчої кімнати і закритого судового засідання; виконувати вимоги та дотримуватися обмежень, установлених законодавством у сфері запобігання корупції; подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування; систематично розвивати професійні навички (уміння), підтримувати свою кваліфікацію на належному рівні, необхідному для виконання повноважень в суді, де він обіймає посаду; звертатися з повідомленням про втручання в його діяльність як судді щодо здійснення правосуддя до органів суддівського самоврядування та правоохоронних органів упродовж пяти днів після того, як йому стало відомо про таке втручання.

Таким чином, на законодавчому рівні обовязки судді умовно розподілені в двох напрямках: це обовязки, що покладаються на суддю процесуальним законодавством - дотримання процедур розгляду і вирішення справ, додержання відповідних до закону стандартів поведінки, та обовязки, що випливають із законодавства про запобігання корупції. І, незважаючи на те, що дотримання вказаних обовязків є взаємоповязаним та виконання одних обовязків є запорукою виконання інших і навпаки, зміст вказаної статті свідчить, що перша її частина стосується саме обовязків, що випливають із процесуальних законів.

Отже, судця, як субєкт декларування має у обовязковому, визначеному законом порядку подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функції держави та виконувати додаткові заходи фінансового контролю, передбачені ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції».

Так, ОСОБА_1 порушено вимоги фінансового контролю, а саме не подано повідомлення про суттєві зміни у майновому стані щодо отриманого доходу від продажу автотранспорту DODGE STRATUS, 1998 року випуску загальною вартістю 75 000 грн.

Відповідно до поданої ОСОБА_1 декларації особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2015 рік, остання в Розділі 6. Цінне рухоме майно - транспортні засоби задекларувала автомобіль DODGE STRATUS, 1998 року випуску, власником якого є сама.

між ОСОБА_1, іпн. НОМЕР_1 (далі - Продавець) та , ОСОБА_2, іпн. НОМЕР_2 (далі - Покупець) укладено в приміщенні територіального сервісного центру у присутності адміністратора Договір купівлі-продажу №5141/2016/065423 від 13.09.2016, відповідно до якого j предметом є автомобіль DODGE STRATUS, 1998 року випуску, VIN: 1B3EJ56HXWN207389 (далі - товар), а ціна становить 75 000 гривень.

Відповідно до п. З Договору ціна за вище вказане авто складає 75 000 грн. та відповідно до п.2 вказаного договору передача автотранспортного засобу і Продавцем Покупцеві здійснюється тільки після повної оплати авто.

Так, 13.09.2016 покупець оплатив продавцю вартість автотранспортного засобу марки DODGE STRATUS у розмірі 75 000 грн., а остання передала йому і авто.

Після цього посадовою особою Територіального сервісного центру на підставі заяви № 101945454 від 13.09.2016, поданої гр. ОСОБА_2 було ; проведено перереєстрацію за ним вище вказаного автотранспортного засобу, що підтверджує факт виконання пунктів 2,3 договору №5141/2016/065423, зокрема факт повної сплати за авто.

Статтею 328 Цивільного кодексу України регламентує - право власності набувається на підставах, що не заборонені законом, зокрема із правочинів.

Частиною 1 ст. 334 Цивільного кодексу України право власності у набувача майна за договором виникає з моменту передання майна, якщо інше не встановлено договором.

У відповідності до статті 638 Цивільного кодексу України договір є укладеним, якщо сторони в належній формі досягли згоди з усіх істотних умов договору.

Відповідно до розділу II наказу МВС України № 1646 від 29.12.2015 «Про затвердження Положення про територіальний сервісний центр МВС» серед основних функцій ТСЦ МВС передбачено забезпечення присутності адміністраторів при укладанні та оформленні безпосередньо в ТСЦ МВС договорів, на підставі яких здійснюється набуття права власності на транспорті засоби.

Таким чином, 75 000 грн. від продажу автомобілю DODGE STRATUS, 1998 року випуску є доходом ОСОБА_1

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік» встановлено прожитковий мінімум на одну особу в розрахунку на місяць у розмірі для основних соціальних і демографічних груп населення, зокрема працездатних осіб: з 1 січня 2016 року - 1378 гривень, з 1 травня - 1450 гривень, з 1 грудня - 1600 гривень.

Таким чином, отримання доходу ОСОБА_1 від продажу автотранспортного засобу, перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених на 1 січня відповідного року, що свідчить про суттєву зміну майнового стану.

За таких умов у судді Малиновського районного суду м. Одеси виник обовязок, відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону, а саме у десятиденний строк з моменту отримання доходу від продажу автомобіля письмово повідомити про це НАЗК.

Відповідно до положень статей 251-253 Цивільного Кодексу України передбачено, що строком є певний період у часі, зі спливом якого повязана дія чи подія, яка має юридичне значення. Він може визначатися рокам, місяцями, тижнями, днями або годинами. Його перебіг починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою повязано його початок.

Тобто, упродовж періоду часу з 00:00 год. 14.09.2016 по 23:59 год 23.09.2016 у ОСОБА_1 виник обовязок повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

Опрацюванням відомостей з Реєстру, встановлено що ОСОБА_1, в порушення десятиденного терміну, відповідно до вимог ч. 2 ст. 52 Закону не подала повідомлення до НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

Про технічну справність реєстру та можливість подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані ОСОБА_1 за період 00:00 год. 14.09.2016 по 23:59 год 23.09.2016 свідчить відповідь НАЗК.

До того ж, згідно табелю робочого часу у період обовязку ОСОБА_1 подати повідомлення про суттєві зміни, остання, як суддя Малиновського районного суду м. Одеса знаходилася на роботі.

Також, при опрацюванні поданої ОСОБА_1 декларації особи уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2016 рік, остання в Розділі 11. Доходи, у тому числі подарунки відобразила дохід у розмірі 75 000 грн. від продажу рухомого майна - вище вказаного автомобіля, що свідчить про отримання ОСОБА_1 доходу, що потребував додаткових заходів фінансового контролю відповідно до вимог ч. 2 ст. 52 Закону.

Таким чином, ОСОБА_1, будучи субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією згідно п.п. «ґ» п. 1 ч. 1 ст. З Закону, на якого поширюються вимоги ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», в порушення встановленого законом десятиденного строку, не повідомила НАЗК про суттєві зміни у майновому стані, а саме отримання доходу від продажу автомобіля у розмірі 75 000 грн., який перевищує 50 прожиткових мінімумів встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, чим вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою провину не визнала та пояснила, що

1. Контроль декларацій НАЗК здійснює відповідно до цього Порядку через працівників структурного підрозділу його апарату, діяльність яких повязана зі здійсненням такої функції (далі - Підрозділ). Повну перевірку декларацій відповідно до цього Порядку НАЗК здійснює через працівників Підрозділу. Тобто, Департамент захисту економіки Національної поліції України до субєктів, які наділені правом перевірки як декларацій, так і змін у майновому стані субєктів декларування - не відноситься. Тобто, в даному випадку перевірка своєчасності надання повідомлення щодо змін у майновому стані ОСОБА_1, здійснювалась в травні 2017 року неналежним субєктом, за межами компетенції Департаменту захисту економіки Національної поліції України та в порушення п.2 - п.5 розділу II Порядку.

2. 14 липня 2017 року ті ж співробітники відділу Департаменту захисту економіки Національної поліції України ОСОБА_3, ОСОБА_4 та інший (прізвище не називав), приїхали з м.Києва в чергову командировку в м.Одесу, де, в приміщенні Малиновського районного суду м.Одеси вручили судді Мирончук Н.В. заздалегідь заготовлений розпечатаний протокол №271, в який внесли дату - 14.07.2017 року та в якому було вказано лише одне прізвище співробітника ДЗЕ - ОСОБА_4 (хоча присутніх було троє) та зазначено про те, що начеб-то «ОСОБА_3 виявлення правопорушення є дата складання протоколу» (аркуш протоколу -7).

Однак, вказане не відповідає дійсності та суперечить зазначеним вище документам про те, що співробітниками ДЗЕ ще в травні місяці 2017р., було виявлено факт не надання мною повідомлення, оскільки саме тоді вони виїхали в командировку в м.Одесу з метою перевірки декларації ОСОБА_1, з заздалегідь заготовленими листами-запитами стосовно судді Мирончук Н.В., з датою вихідної реєстрації в ДЗЕ - 30.05.2017 року. Згідно ч.3 ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, повязаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164- 14, 212-15, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення. Як вбачається з матеріалів, долучених до протоколу, виявлено було співробітниками ДЗЕ факт не надання мною повідомлення в травні 2017 року. Отже, з часу виявлення співробітниками ДЗЕ факту не надання мною повідомлення, пройшло приблизно 5 місяців, а тому провадження у справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю.

Вивчивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, заслухавши пояснення ОСОБА_1, вислухавши думку прокурора, який вважав, що ОСОБА_1 слід притягнути до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 172-6 ч.2 КУпАП України, суд вважає, що в притягненні ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 172-6 ч.2 КпАП України слід відмовити, так як в її діях відсутній склад адміністративного правопорушення передбаченого ст. 172-6 ч.2 КпАП України.

Склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-6 ч.2 КпАП України передбачає: неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Відповідно до ч.1,2 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно ст. 172-6 ч.2 КУпАП відповідальність настає за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Так,

Контроль декларацій НАЗК здійснює відповідно до цього Порядку через працівників структурного підрозділу його апарату, діяльність яких повязана зі здійсненням такої функції (далі - Підрозділ). Повну перевірку декларацій відповідно до цього Порядку НАЗК здійснює через працівників Підрозділу. Тобто, Департамент захисту економіки Національної поліції України до субєктів, які наділені правом перевірки як декларацій, так і змін у майновому стані субєктів декларування - не відноситься. Тобто, в даному випадку перевірка своєчасності надання повідомлення щодо змін у майновому стані ОСОБА_1, здійснювалась в травні 2017 року неналежним субєктом, за межами компетенції Департаменту захисту економіки Національної поліції України та в порушення п.2 - п.5 розділу II Порядку.

2. 14 липня 2017 року ті ж співробітники відділу Департаменту захисту економіки Національної поліції України ОСОБА_3, ОСОБА_4 та інший (прізвище не називав), приїхали з м.Києва в чергову командировку в м.Одесу, де, в приміщенні Малиновського районного суду м.Одеси вручили судді Мирончук Н.В. заздалегідь заготовлений розпечатаний протокол №271, в який внесли дату - 14.07.2017 року та в якому було вказано лише одне прізвище співробітника ДЗЕ - ОСОБА_4 (хоча присутніх було троє) та зазначено про те, що начеб-то «ОСОБА_3 виявлення правопорушення є дата складання протоколу» (аркуш протоколу -7).

Однак, вказане не відповідає дійсності та суперечить зазначеним вище документам про те, що співробітниками ДЗЕ ще в травні місяці 2017р., було виявлено факт не надання мною повідомлення, оскільки саме тоді вони виїхали в командировку в м.Одесу з метою перевірки декларації ОСОБА_1, з заздалегідь заготовленими листами-запитами стосовно судді Мирончук Н.В., з датою вихідної реєстрації в ДЗЕ - 30.05.2017 року. Згідно ч.3 ст. 38 КУпАП, якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, повязаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164- 14, 212-15, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення. Як вбачається з матеріалів, долучених до протоколу, виявлено було співробітниками ДЗЕ факт не надання мною повідомлення в травні 2017 року. Отже, з часу виявлення співробітниками ДЗЕ факту не надання мною повідомлення, пройшло приблизно 5 місяців.

За таких обставин, суд вважає, що твердження про скоєння ОСОБА_1 інкримінованого їй адміністративного правопорушення ґрунтується на припущеннях та недопустимих доказах.

У відповідності до ст. 62 Конституції України, «обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь».

Оцінюючи зібрані судом докази у їх сукупності, на переконання суду, в даному випадку встановлені судом обставини свідчать про відсутність в діях обєктивної сторони, а відтак і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.172-6 ч.2 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Згідно приписів ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у звязку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, в ході судового розгляду встановлена відсутність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.172-6 ч.2 КУпАП, що тягне закриття провадження у справі на підставі п.1 ст.247 КУпАП.

Керуючись ст. ст.172-6 ч.1 247, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст.172-6 ч.2 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити у звязку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності - звільнити.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Одеської області через Приморський районний суд м. Одеси протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Приморського

районного суду м. Одеси С.М.Кічмаренко

05.12.2017