Провадження № 3/200/4114/17
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К РА Ї Н И

«08» листопада 2017 року суддя Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Женеску Е.В., розглянувши адміністративний матеріал складений судовим розпорядником Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська ОСОБА_1, за правопорушення передбачене ч.1 ст. 185-3 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, 07.11.2017 року приблизно о 15.26 год. ОСОБА_1 в приміщенні Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська вчинив неповагу до суду, що виразилася в тому, що у зверненні від 01.11.2017 року, яке надійшло до Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська за вх.. №43524, він письмово виразив неповагу до суду в цілому і до судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Єлісєєвої Т.Ю. зокрема ця неповага виразилася у тому, що використовуючи формальний привід для звернення до суду не згоду із розміру типографічного шрифту, яким набрано ухвалу суду під головуючим судді Єлісєєвої Т.Ю. від 19 жовтня 2017 року ОСОБА_1 виразився на адресу судді у вкрай образливій стосовно особи судді формі. Неприпустимо груба і образлива форма звернення ОСОБА_1, до суду свідчить про його явну неповагу до Бабушкінського районного суду взагалі та судді цього суду Єлісєєвої Т.Ю. зокрема та наявність у його діях ознак складу адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 185-3 КУпАП.

У судове засідання ОСОБА_1 не зявився, був повідомлений належним чином, про причини не явки не повідомив.

Враховуючи, що відповідно ст.. 268 КУпАП присутність особи при розгляді справи про адміністративне правопорушення за ч.1 ст. 185-3 КУпАП не є обовязковою, а справу може бути розглянуто у разі належного повідомлення особи що притягається до адміністративної відповідальності, враховуючи викладене суд вважає за можливе розглянути адміністративний матеріал у відсутності ОСОБА_1

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення від 07.11.2017 року, матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд прийшов до наступного висновку.

Стаття 129 Конституції України передбачає, що за неповагу до суду й судді винні особи притягаються до юридичної відповідальності. Зазначена конституційна норма у повному обсязі кореспондується із вимогами статті 50 Закону України "Про судоустрій і статус суддів", відповідно до змісту якої прояв неповаги до суду чи судді з боку осіб, які є учасниками процесу або присутні в судовому засіданні, тягне за собою відповідальність, установлену законом.

До того ж, згідно п. 4 ч. 3 ст. 129 Конституції України однією із засад судочинства є змагальність сторін і закон не покладає на суд обов'язок збирати докази винуватості чи невинуватості особи.

Виходячи зі змісту статей 7, 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо порушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення.

Стаття 278 КУпАП передбачає, що орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішує питання чи правильно складений протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

У відповідності до вимог ст. 245 КУпАП, завданням провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точності у відповідності з законом.

Згідно з вимогами ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що впливають на відповідальність, а також повинен з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч.1 ст. 185-3 КУпАП неповага до суду, що виразилась у злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача або в непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчинення будь-ким дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил, тягнуть за собою накладення штрафу від пятдесяти до ста пятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Диспозиція статті 185-3 КУпАП до об'єктивної сторони вказаного правопорушення відносить наступні діяння:

-злісне ухилення від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача, експерта, перекладача;

-непідкорення зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого;

-порушення порядку під час судового засідання;

-вчинення будь-ким дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил;

-невиконання поручителем зобов'язань, покладених судом під час провадження у справах за адміністративними позовами з приводу затримання та видворення іноземців та осіб без громадянства.

Таким чином, у випадку вчинення будь-яких із вище перелічених дій, суд зобов'язаний ініціювати провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Правопорушення може вчинюватися шляхом різноманітних дій: у вербальній формі, шляхом жестикуляції, шляхом бездіяльності під час непідкорення вимогам головуючого у судовому засіданні, неявки до суду осіб, які визнані у встановленому законодавством порядку свідками, потерпілими, позивачами або відповідачами, експертами, перекладачами тощо.

Суб'єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності.

Суб'єктом правопорушення може бути будь-яка особа, яка бере участь у судовому засіданні, або визнана у встановленому законодавством порядку свідками, потерпілими, позивачами або відповідачами, експертами, перекладачами.

Розглядаючи питання про відповідальність за неповагу до суду, суд повинен чітко визначити чотири елементи протиправного діяння: об'єкт зазіхання, об'єктивну і суб'єктивну його сторони, суб'єкт правопорушення, які повинні бути належним чином зафіксовані відповідно до норм чинного законодавства.

У ч. 1 ст. 185-3 КУпАП чітко виражені два критерії - це суб'єкт правопорушення й об'єктивна сторона цього правопорушення. Суб'єктом правопорушення за даною нормою закону можуть бути лише свідок, потерпілий, позивач, відповідач, інші громадяни. Перелік цих осіб законом встановлений як вичерпний і розширювальному тлумаченню не підлягає.

Якщо узагальнити вищевикладені норми, то їх можна звести до наступного: учасники адміністративного, господарського, цивільного та кримінального процесів, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов'язані беззаперечно виконувати розпорядження головуючого, додержуватися в судовому засіданні встановленого порядку та утримуватися від будь-яких дій, що свідчать про явну зневагу до суду або встановлених в суді правил.

Як зазначено в протоколі про адміністративне правопорушення, порушник ОСОБА_1 письмово виразив неповагу до суду в цілому і до судді Бабушкінського районного суду м. Дніпропетровська Єлісєєвої Т.Ю. зокрема. Таким чином, протокол не містить суті адміністративного правопорушення, яке б відповідало диспозиції ст. 185-3 КУпАП.

Крім того, судом не встановлено підстав та аргументів того, чому ОСОБА_1 визнано суб'єктом даного правопорушення.

При складанні протоколу про адміністративне правопорушення відповідальна особа, залишила поза увагою вимоги ст.. 256 КУпАП щодо відповідності змісту протоколу нормам закону у звязку з чим при складанні були допущені недоліки, що мають істотні значення для вирішення справи.

Як випливає з адміністративного матеріалу, протокол не містить підпису особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1 не запропоновано надати пояснення по даному протоколу. Крім того, йому не було розяснено права та обовязки передбачені ст..ст. 55,56,59,63 Конституції України, ст.. 268 КУпАП, а також відсутні відомості щодо вручення другого примірника протоколу про адміністративне правопорушення особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Зазначене свідчить про не дотримання норм КУпАП при складанні протоколу, оскільки протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.

При складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка у протоколі.

Відповідно до ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, суд вважає, що при складенні протоколу про адміністративні правопорушення допущені суттєві порушення, суть адміністративного правопорушення, яка викладена в протоколі за ч.1 ст. 185-3 КУпАП, не відповідає диспозиції зазначеної статті.

З урахуванням зазначеного, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутні подія та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 185-3 КУпАП, отже, не вбачає підстав для притягнення його до адміністративної відповідальності , а провадження по справі підлягає закриттю.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 247 п. 1, 283, 284 КУпАП, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.185-3 КпАП України стосовно ОСОБА_1 - закрити за відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня винесення постанови,шляхом подання заяви до апеляційного суду через Бабушкінський районний суд м. Дніпропетровська,а щодо постанов по справі про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, у тому числі зафіксовані в автоматичному режимі, - протягом десяти днів з дня вручення такої постанови. В разі пропуску зазначеного строку з поважних причин цей строк за заявою особи, щодо якої винесено постанову, може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Суддя Е.В. Женеску