Справа № 206/4184/17
Провадження № 3/206/1485/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 жовтня 2017 року суддя Самарського районного суду міста Дніпропетровська Маштак К.С., розглянувши справу про адміністративне правопорушення у відношенні ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, що зареєстрований та проживає за адресою: м. Дніпро, вул. 20-річчя Перемоги, 55/233, за ст. 173 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

До Самарського районного суду м. Дніпропетровська надійшла справа про адміністративне правопорушення зі складеним протоколом про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серія АА № 193543 від 24.07.2017, 24.07.2017 року приблизно о 15 год. 30 хв. гр. ОСОБА_1 за адресою м. Дніпро, вул. 20-річчя Перемоги, 55 поблизу кв. 237, в загальному коридорі наносив на стіну напис нецензурного змісту, виражався нецензурною лайкою в бік громадянки ОСОБА_2, чим порушив громадський порядок і спокій громадян, чим вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 в судовому засіданні пояснив, що винну не визнає, до вказаних в протоколі обставин не має ніякого відношення.

Потерпіла ОСОБА_2 у судовому засідання пояснила, що ОСОБА_1 постійно виражається у її бік нецензурною лайкою, випорожнився їй під двері та знущається з неї.

В той же час потерпіла ОСОБА_2 в судовому засідання поводила себе зухвало, на неодноразові зауваження головуючого не реагувала, дозволяла образливі висловлювання в бік ОСОБА_1 та його адвоката ОСОБА_3

Свідок ОСОБА_4 у судовому засіданні пояснила, що вона лише бачила калюжу біля дверей бабусі, особисто не бачила, як ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою в бік ОСОБА_2 та випорожнявся під двері та пояснила, що більше ні на кого було подумати, окрім ОСОБА_1

Свідок ОСОБА_5 у судовому засіданні пояснила, що того дня їй подзвонила мати та сказала, що ОСОБА_1 бив ногою їй по дверям на лаявся на неї, але в той день вона особисто не бачила, що скоїв ОСОБА_1, вона це все чула від своєї мати.

Адвокат ОСОБА_6 просила у судовому засідання закрити провадження у звязку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, оскільки немає жодних належних та допустимих доказів підтвердження факту вчинення ОСОБА_7 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП

Судом неодноразово було надіслано запит до УПП в м. Дніпрі для надання доказів, а саме відеоматеріалів з боді-камер патрульних поліцейських, щодо вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та виклику інспекторів патрульної поліції у судове засідання для дачі пояснень, але відеоматеріали не були наданні суду та інспектори патрульної поліції до суду жодного разу не зявились.

Вислухавши доводи та пояснення учасників процесу, дослідивши матеріали справи, суддя вважає, що провадження по справі підлягає закриттю з наступних підстав.

Відповідно до ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото-і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

В контексті рішення ЄСПЛ «Надточій проти України» правопорушення, яке розглядаються, має ознаки, притаманні «кримінальному обвинуваченню» у значенні статті 6 Конвенції, що вимагає дотримання стороною обвинувачення, яку в цій справі представляє автор протоколу про адміністративне порушення, відповідного доказового забезпечення, що передбачає такий рівень доказування, який не залишає жодних розумних сумнівів щодо доведеності вини обвинуваченого.

Перевіряючи відомості, викладені в протоколі та додані до протоколу матеріали, вислухавши пояснення учасників судового процесу, суддя приходить до висновку про відсутність будь-яких беззаперечних та переконливих доказів наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП виходячи з наступного.

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Однак, доказів про те, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП суду надано не було, окрім складеного протоколу працівниками патрульної поліції зі слів потерпілої та пояснень самої потерпілої ОСОБА_2, до яких суд відноситься критично, оскільки свідки у судовому засідання не змогли підтвердити обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, інспектори патрульної поліції відеоматеріали до суду не надали та для дачі пояснень не зявилися.

У справі «Малофєєва проти Росії», серед іншого зазначено, що у випадку, коли викладена в протоколі фабула адміністративного правопорушення не відображає всіх істотних ознак складу правопорушення, суд не має права самостійно редагувати її, а так само не може відшукувати докази на користь обвинувачення, оскільки це становитиме порушення права на захист (особа не може належним чином підготуватися до захисту) та принцип рівності сторін процесу (оскільки особа має захищатися від обвинувачення, яке підтримується не стороною обвинувачення, а фактично судом).

Відповідно до ст. 62 Конституції України, обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

ЄСПЛ у справі «Аллене де Рібермон проти Франції» підкреслив, що сфера застосування принципу презумпції невинуватості є значно ширшою: він обовязковий не лише для кримінального суду, який вирішує питання про обґрунтованість обвинувачення, а й для всіх інших органів держави.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв'язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи, що провадження по справі підлягає закриттю та адміністративне стягнення не накладається, судовий збір не стягується, оскільки за вимогами ст. 40-1 КУпАП судовий збір у провадженні про справі про адміністративне правопорушення сплачується особою, на яку накладено адміністративне стягнення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 173, 247, 277, 278, 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП провадженням закрити, за відсутністю в його діях складу даного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в 10-денний строк з дня її винесення до Апеляційного суду Дніпропетровської області.

Постанова набирає чинності після закінчення строків подання апеляційної скарги та внесення подання або розгляду справи Апеляційним судом, якщо постанову не скасовано.

Суддя К.С. Маштак