П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

30.11.2017 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Світлик О.М., з участю особи яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, прокурора Малицького С.І., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла з Управління захисту економіки в Закарпатській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, що проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, обіймає посаду головного державного інспектора-кінолога Закарпатської митниці ДФС, за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

З протоколу № 98 про адміністративне правопорушення від 15.11.2017 року вбачається, що ОСОБА_1, який обіймає посаду головного державного інспектора-кінолога Закарпатської митниці ДФС, будучи субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією згідно з п. п. е) п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», у порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції», несвоєчасно повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані, чим вчинив адміністративне правопорушення повязане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, за наступних обставин.

ОСОБА_1 наказом в.о. начальника Закарпатської митниці ДФС № 1158-0 від 02.12.2016 року призначений на посаду головного державного інспектора-кінолога Закарпатської митниці ДФС та підтверджено раніше присвоєне спеціальне звання радника податкової та митної справи III рангу.

Згідно з приміткою до ст. 172-6 КУпАП, субєктом правопорушень у цій статті особи, які відповідно до абзацу 2 ч. 2 ст. 45 Закону України «Про запобігання корупції» зобовязані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Відповідно до п. 9 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закону) правопорушення, повязане з корупцією діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у ч. 1 ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно із ст. 68 Конституції України кожен зобовязаний неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Незнання законів не звільняє від юридичної відповідальності.

Відповідно до п. 13 ст. 1 Закону субєкти декларування особи, зазначені у пункті 1, підпункті «а» пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, інші особи, які зобовязані подавати декларацію відповідно до цього Закону.

Згідно з ч. 2 ст. 52 Закону у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів працездатних осіб, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це НАЗК. Вказана інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі Реєстр) та оприлюднюється на офіційному веб-сайті НАЗК.

Відповідно до п. 6 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Реєстру, затвердженого рішенням НАЗК від 10.06.2016 року за № 3, зареєстрованим в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 року за № 959/29089, субєкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до частини другої статті 52 Закону шляхом подання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний електронний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форми. Згідно з пунктом 2 розділу II зазначеного вище Порядку, повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подається через мережу Інтернет з використанням програмних засобів Реєстру у власному персональному електронному кабінеті суб'єкта декларування після реєстрації в Реєстрі.

Відповідно до повідомлення про суттєві зміни у майновому стані від 25.05.2017 року ОСОБА_1 придбав 22.02.2017 року мотоцикл BMW F800 GSA, 2016 р.в., загальною вартістю 245191 грн.

Згідно з відповіддю територіального сервісного центру 2141 № 31/7/1-1005 від 05.08.2017 року, ОСОБА_1, 22.02.2017 року зареєстрував мотоцикл BMW F800 GSA, 2016 р.в.

Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2017 рік» визначено розмір прожиткового мінімуму на одну працездатну особу на 1 січня 2017 року 1600 гривень.

Таким чином, за твердженням посадової особи органу поліції, яка склала протокол, ОСОБА_1 придбав майно на суму 245191 грн., що становить 153,2 прожиткових мінімумів працездатних осіб, встановлених на 1 січня 2017 року, що потребує здійснення додаткових заходів фінансового контролю, передбачених ч. 2 ст. 52 Закону, тому у ОСОБА_1 виник обовязок, передбачений ч. 2 ст. 52 Закону, а саме у десятиденний строк з моменту отримання доходу письмово повідомити про суттєві зміни в майновому стані НАЗК. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті НАЗК.

Відповідно до положень ст. ст. 251-253 Цивільного кодексу України передбачено, що строком є певний період у часі, зі спливом якого повязана дія чи подія, яка має юридичне значення. Він може визначатися роками, місяцями, тижнями, днями або годинами, його перебіг починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою повязано його початок.

Тобто, у ОСОБА_1 виник обовязок повідомити НАЗК про суттєві зміни в майновому стані упродовж періоду з 23.02.2017 року по 04.03.2017 року.

ОСОБА_1 порушив порядок, передбачений ч. 2 ст. 52 Закону, а саме у десятиденний строк з моменту отримання доходу письмово не повідомив НАЗК про суттєві зміни в майновому стані.

Відповідно до листа Національного агентства з питань запобігання корупції від 27.10.2017 року № 93-05/38445/17, ОСОБА_1 зареєструвався в ІТС Реєстр 10.03.2017 року о 15.37. Відповідно до послідовності його дій як користувача встановлено, що ОСОБА_1 вперше заходив у реєстр для формування та оприлюднення декларації 15.03.2017 року, а сформував та оприлюднив повідомлення про суттєві зміни в майновому стані 22.05.2017 року о 21 год. 26 хв.

Таким чином, на думку посадової особи органу поліції, яка склала протокол, головний державний інспектор-кінолог Закарпатської митниці ДФС згідно з п. п. е) п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», будучи субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, в порушення ч. 2 ст. 52 Закону, в установлений законом термін, не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни в майновому стані, а саме від продажу мотоцикла НОМЕР_1, кузов № НОМЕР_2, за 245191 грн., чим вчинив правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Місцем вчинення правопорушення є місце його роботи Закарпатська митниця ДФС, що розташована за адресою: м. Ужгород, вул. Собранецька, 20. Датою вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, є 05.03.2017 року. Датою виявлення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, є дата складання протоколу.

Відповідно до листа Національного агентства з питань запобігання корупції від 27.10.2017 року № 93-05/38445/17 у період з 10.03. по 22.05.2017 року обмежень доступу до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування не було.

За твердженням посадової особи органу поліції, яка склала протокол, обєктивних причин щодо несвоєчасного повідомлення про суттєві зміни у майновому стані подання та оприлюднення на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції ОСОБА_1 перевіркою не встановлено.

На підставі вищевикладеного посадова особа органу поліції, яка склала протокол, вважає, що в діях ОСОБА_1 наявні ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, що полягло у несвоєчасному повідомленні НАЗК про суттєві зміни в майновому стані. Відповідальність за порушення ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» передбачена ст. 65 Закону та ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

У даному судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні інкримінованого йому правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, не визнав та пояснив, що умислу на несвоєчасне повідомлення про зміни у своєму майновому стані він не мав, оскільки не володів повною інформацією про вартість майна. Зауважив, що як тільки ним було зібрано дані, які підлягали декларуванню, ним невідкладно було повідомлено про зміни у майновому стані.

Заслухавши думку прокурора, пояснення ОСОБА_1, дослідивши матеріали справи, вважаю, провадження у даній справі слід закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, у звязку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 247 КУпАП, виходячи з наступного.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що ніхто не зобовязаний доводити свою невинуватість у вчиненні злочину. За змістом цієї норми на особу не може бути покладений і обовязок доводити свою невинуватість в учиненні адміністративного правопорушення, вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

В силу принципу презумпції невинуватості, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно із вимогами ст. ст. 245, 252 КУпАП під час провадження у справах про адміністративні правопорушення забезпечується всебічне, повне та обєктивне дослідження всіх обставин справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

За приписами ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи заподіяно матеріальну шкоду, а також зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно зі ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушення визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише при наявності в її діях складу адміністративного правопорушення, обовязковими елементами якого є: обєкт, обєктивна сторона, субєкт, субєктивна сторона (вина). Відсутність хоча б одного із вказаних елементів виключає склад правопорушення взагалі, а порушена справа підлягає закриттю.

Частиною 2 ст. 172-6 КУпАП встановлено, що адміністративна відповідальність настає за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Згідно з диспозицією ч. 2 ст. 172-6 КУпАП передбачена відповідальність за чотирма кваліфікуючими ознаками: 1) неповідомлення про відкриття валютного рахунку в установі банку-нерезидента; 2) неповідомлення про суттєві зміни у майновому стані; 3) несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунку в установі банку-нерезидента; 4) несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

За твердженням посадової особи органу поліції, яка склала протокол, ОСОБА_1, обіймаючи посаду головного державного інспектора-кінолога Закарпатської митниці ДФС згідно з п. п. е) п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», будучи субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, у порушення ч. 2 ст. 52 цього Закону, в установлений законом термін, не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни в майновому стані, а саме від продажу мотоцикла НОМЕР_1, кузов № НОМЕР_2, за 245191 грн., чим вчинив правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

На підтвердження вини ОСОБА_1 у вчиненні вищевказаного правопорушення, що полягало у несвоєчасному повідомленні НАЗК про суттєві зміни у його майновому стані, посадовою особою органу поліції, яка склала протокол, до останнього додано наступне: повідомлення про суттєві зміни в майновому стані з офіційного веб-сайту НАЗК, наказ Закарпатської митниці ДФС № 1158-0 від 02.12.2016 року, лист регіонального сервісного центру в Закарпатській області МВС України від 02.08.2017 року № 31/7/1-1005 разом з додатками, лист Національного агентства з питань запобігання корупції від 27.10.2017 року № 93-05/38445/17, витяг сторінки публічної частини інформаційно-телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування» сайту «public.nazk.gov.ua» відносно ОСОБА_1, декларація ОСОБА_1 за 2016 рік, а також інші документи.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у листі від 22.05.2017 року за № 223-943/0/4-17 зазначив, що вирішуючи питання про притягнення осіб до відповідальності за вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, слід врахувати обєктивні ознаки складу цього адміністративного правопорушення, зокрема його обєктивну сторону, яка має активну форму прояву та полягає у несвоєчасному поданні без поважних причин декларацій. Конструктивною ознакою цього правопорушення є також несвоєчасне подання декларації без поважних на те причин. Тобто за наявності останніх відповідальність за вищезазначеною статтею виключається. Під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у звязку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха, технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агенства з питань запобігання корупції, витребуванням відомостей, необхідних для внесення в декларацію, перебуванням під вартою.

Субєктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

З огляду на викладене, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення орган повинен довести в діях особи умисел на несвоєчасне повідомлення, однак, відповідним органом не надано суду жодного доказу на підтвердження в діях ОСОБА_1 умислу, направленого на вчинення правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Разом з тим, про це також свідчать обставини справи, з яких випливає, що ОСОБА_1 не приховав зміни у майновому стані субєкта декларування, зокрема, відповідно до послідовності його дій як користувача, про що зазначено у протоколі посадовою особою, яка такий склала, встановлено, що ОСОБА_1 вперше заходив у реєстр для формування та оприлюднення декларації 15.03.2017 року, а сформував та оприлюднив повідомлення про суттєві зміни в майновому стані 22.05.2017 року, тобто, ОСОБА_1 самостійно вніс вказані відомості до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, які були оприлюднені на офіційному веб-сайті НАЗК.

Особу може бути визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, в тому числі повязаного з корупцією, виключно в разі встановлення в її діянні всіх ознак складу інкримінованого їй адміністративного правопорушення, тобто наявність усіх необхідних елементів обєктивних та субєктивних ознак, які характеризують діяння як правопорушення. Відсутність одного з елементів юридичних ознак складу правопорушення не утворює складу правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Згідно зі ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, а також іншими документами. Обовязок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Суддя оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному повному і обєктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю відповідно до вимог ст. ст. 252, 280 КУпАП.

Враховуючи вищезазначене, оцінюючи пояснення ОСОБА_1, висловлені у даному судовому засіданні, письмові докази на підтвердження доводів, доданих до протоколу та які містяться у матеріалах справи, приходжу до висновку про не встановлення вини ОСОБА_1 у несвоєчасному неповідомленні про суттєві зміни у майновому стані через відсутність умислу на вчинення правопорушення, а саме субєктивної сторони складу правопорушення, відтак провадження в справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, у звязку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у звязку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. ст. 172-6 ч. 2, 247 п. 1, 251, 252, 280, 283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, у звязку з відсутністю у його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

На постанову може бути подана апеляційна скарга до апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя Ужгородського міськрайонного суду

Закарпатської області ОСОБА_2