Справа №485/1584/17
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02.11.2017 року суддя Баштанського районного суду Миколаївської області Муругов В.В., розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, проживаючої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, за скоєння правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Згідно з листом апеляційного суду Миколаївської області від 12.10.2017 року № /20730/2017 до Баштанського районного суду Миколаївської області для розгляду надійшла справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1

Протоколом про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 інкримінується, що вона 21.09.2017 року близько 15.20 год. в с. Єлизаветівка Снігурівського району Миколаївської області ображала нецензурною лайкою ОСОБА_2, чим порушила громадський порядок.

ОСОБА_1 про час та місце розгляду справи повідомлялася вчасно та належним чином, до суду не зявилася. Із Снігурівського ВП надійшло повідомлення про те, що ОСОБА_1 не може зявитися до Баштанського районного суду в звязку перебуванням на її утриманні малолітніх дітей та відсутністю коштів на дорогу до суду до іншого району. Від ОСОБА_1 до суду не надходило заяв про відкладення розгляду справи та до суду не надходило додаткових пояснень особи, яка притягується до адміністративної відповідальності. Підстави, через які ОСОБА_1 не зявилася до суду суддя визнає поважними, у звязку з чим розглядає справу про адміністративне правопорушення на підставі наявних в ній матеріалів.

Дослідивши матеріали, що знаходяться в справі (заяву ОСОБА_2, пояснення ОСОБА_1, ОСОБА_2, які узгоджуються між собою, зі змісту яких вбачається, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 виникла сварка через конфлікту ситуацію між дітьми ОСОБА_1 та онуком ОСОБА_2С.), суддя приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_3 складу правопорушення, передбаченого диспозицією ст. 173 КУпАП з наступних підстав.

Об'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, полягає в дрібному хуліганстві, тобто нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система відносин, що складається у громадських місцях в процесі спілкування людей, яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей. Суб'єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу, коли особа усвідомлює, що її дії є протиправними, передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Мотивом вчинення хуліганства є задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

З письмових матеріалів справи встановлено, що дійсно з боку ОСОБА_1 мали місце висловлювання нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2, однак такі дії були викликані виключно як обурення з приводу того, що онук ОСОБА_2 не дозволив сісти в автобусі її малолітній дочці, та вказані дії ОСОБА_1 не мали на меті порушення громадського порядку і спокою громадян.

Протоколом про адміністративне правопорушення та долученими до нього матеріалами не було встановлено, яким саме чином образливі висловлювання ОСОБА_1 на адресу ОСОБА_2 вплинули на громадський порядок або спокій громадян, оскільки пояснення потерпілої та особи, відносно якої складено протокол, а також протокол про адміністративне правопорушення не містять таких даних.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Згідно із вимогами ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по-батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Із змісту вказаної норми слідує, що протокол про адміністративне правопорушення як документ, що засвідчує факт неправомірних дій та є одним з основних джерел доказів, складається за встановленою формою і має містити дані, необхідні для вирішення адміністративної справи, зокрема, про місце, час вчинення та суть правопорушення, спричинену матеріальну шкоду, а також про свідків і потерпілих. А тому предмет судового розгляду обмежений обставинами, які вказані в протоколі про адміністративне правопорушення та які визначають його суть.

Проте у протоколі, складеному відносно ОСОБА_3, фактично не зазначені не тільки конкретні дії правопорушника, які б підпадали під об'єктивну сторону та мали ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а й взагалі не вказано чий конкретно спокій порушила ОСОБА_1, не зазначено також точної адреси місця скоєння правопорушення, що є обов'язковою ознакою саме цього виду правопорушень.

Наведене свідчить, що в протоколі викладена лише диспозиція ст. 173 КУпАП, проте суть правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_1, залишилася невизначеною. Таким чином, оскільки протокол про адміністративне правопорушення не містить конкретних даних про обставини вчинення правопорушення через його істотні недоліки, тому вказаний протокол не може бути предметом судового розгляду, оскільки викликає обґрунтовані сумніви в доведеності вини особи, які відповідно до положень ч. 3 ст. 62 Конституції України тлумачаться на її користь.

З наведених вище мотивів та враховуючи правове значення протоколу про адміністративне правопорушення, який не тільки визначає суть адміністративного правопорушення, інкримінованого в провину особі, а також є доказом в справі про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 251 КУпАП, а також у звязку з відсутністю хуліганського мотиву дій особи, відносно якої складено протокол, та недоведеності в її діях умислу на порушення громадського порядку, які є необхідними елементами субєктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП - тому провадження у справі підлягає закриттю за відсутності в діях особи складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 247, 252,280,283,284,285 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити в звязку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого диспозицією ст. 173 КУпАП.

Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови.

СУДДЯ: