1Справа № 335/5948/17 3/335/992/2017
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 липня 2017 року м. Запоріжжя

Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя у складі:

головуючого судді Геєць Ю.В.

при секретарі Ровенської В.В.

за участю прокурора Марахіна Є.А.

захисника ОСОБА_1

особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Запоріжжя справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП щодо

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, який займає посаду заступника голови Запорізької обласної ради, ІНФОРМАЦІЯ_3, який мешкає за адресою: м. Запоріжжя, вул. Солідарності, 57-в, -

ВСТАНОВИВ:

До суду з Управління захисту економіки в Запорізькій області Департаменту Захисту економіки Національної поліції України 18 травня 2017 року надійшов матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП ОСОБА_2

З протоколу № 99 від 16.05.2017 року про порушення передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП вбачається, що ОСОБА_3, який обіймаючи, з 15.12.2015 року по теперішній час, посаду заступника голови Запорізької обласної ради, будучи відповідно до п.п. «в» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України „Про запобігання корупції субєктом відповідальності за правопорушення повязані з корупцією, в порушення вимог ч. 2 ст. 52 Закону України „Про запобігання корупції, не своєчасно повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни у своєму майновому стані, а саме про придбання легкового автомобіля „Porsche Cayenne, 2008 року випуску, який станом на дату реєстрації за власником ОСОБА_2 09.11.2016 року становить 901 616,29 грн., що у 654 раз перевищує прожитковий мінімум, встановлений для працездатних осіб на 1 січня звітного року, тобто вчинив дії передбачені ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні прокурор підтримав обставини викладені у протоколі просив суд визнати ОСОБА_3 винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_3 вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП не визнав, зазначив, що в його діях відсутній склад даного правопорушення, оскільки діяння, передбачені ст. 172-6 КУпАП є діяннями з формальним складом, які можуть бути вчинені тільки з умислом, однак ні у протоколі, ні прокурором в судовому засіданні не наведено обґрунтувань та доказів на підтвердження субєктивної сторони даного правопорушення, тобто не встановлені його вина у формі умислу, мотив та мета інкримінованого йому правопорушення, а також час та місце його вчинення.

Також зазначив, що в договорі купівлі продажу 2341/2016/78863 від 09.11.2016 року автомобіля „Porsche Cayenne зазначена ціна за якою його було придбано, яка не перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлений для працездатних осіб на 1 січня звітного року, а саме: 1 000 грн. Лише після того, як з його автомобіля було викрадено фари, і для визначення вартості викраденого майна, була проведена оцінка автомобіля, після якої він невідкладно заповнив відповідну е-декларації на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції, Національне агентство про суттєві зміни у своєму майновому стані.

Крім того, ОСОБА_3 зазначив, що провадження повинно закритися через закінчення 3-місячного строку згідно ст. 38 КУпАП на притягнення його до відповідальності з моменту виявлення адміністративного правопорушення. Вважає, що датою виявлення адміністративного правопорушення може бути дата не пізніше 23.02.2017 року, а саме дата винесення подання прокуратури Запорізької області від 23.02.2017 року № 37-38 про вирішення питання щодо проведення службового розслідування відносно заступника голови Запорізької обласної ради ОСОБА_3, яке надійшло до Запорізької обласної ради 01.03.2017 року.

Захисник ОСОБА_3 адвокат ОСОБА_1 надав аналогічні пояснення, просив суд встановити відсутність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, а справу закрити на підставі ст. 38 КУпАП.

Заслухавши висновки прокурора, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, його захисника, допитавши свідка, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до вимог КУпАП, одним із завдань провадження у адміністративних справах цієї категорії є забезпечення судами своєчасного, всебічного, повного та обєктивного дослідження всіх обставин, передбачених ст.ст. 247 і 280 КУпАП, звертаючи особливу увагу на зясування таких питань: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягується до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, передбаченого КУпАП; чи є особа винною у його вчиненні; чи належить вона до субєктів цього правопорушення; чи не містить правопорушення ознак злочину; чи не закінчилися на момент розгляду справи строки, передбачені ст.38 КУпАП; чи немає інших обставин, що виключають провадження у справі.

Суди мають також зясовувати мотив і характер вчиненого діяння, повноваження особи, яка його вчинила, наявність причинного звязку між діянням і виконанням особою повноважень, а також інші обставини, які мають значення для справи. Наявним у матеріалах справи доказам, суд повинен дати належну оцінку.

При розгляді справ про адміністративні правопорушення, повязані з корупцією, суди зобовязані забезпечувати своєчасний та якісний їх розгляд, точне й неухильне застосування чинного законодавства.

Вирішуючи справи цієї категорії, суди повинні керуватися Конституцією, Конвенцією ООН проти корупції (Нью-Йорк, 31 жовтня 2003 року), Кримінальною конвенцією Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 27 січня 1999 року), додатковим протоколом до Кримінальної конвенції Ради Європи про боротьбу з корупцією (Страсбург, 15 травня 2003 року), законом «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 №1700-VІІ, КпАП, іншими нормативно-правовими актами, а також практикою Європейського суду з прав людини.

У цьому аспекті слід зауважити, що рішенням ЄСПЛ від 14.10.2010 у справі «Щокін проти України» визначено концепцію якості закону, зокрема з вимогою, щоб він був доступним для заінтересованих осіб, чітким та передбачуваним у своєму застосуванні. Відсутність у національному законодавстві необхідної чіткості й точності порушує вимогу «якості закону». В разі коли національне законодавство припустило неоднозначне або множинне тлумачення прав та обовязків осіб, національні органи зобовязані застосувати найбільш сприятливий для осіб підхід. Тобто вирішення колізій у законодавстві завжди тлумачиться на користь особи.

Як вбачається з протоколу № 99 від 16.05.2017 року, ОСОБА_3 займає посаду заступника голови Запорізької обласної ради, а тому, відповідно до Закону України „Про запобігання корупції є особою, уповноваженою на виконання функцій держави та суб'єктом адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Предметом правопорушення є повідомлення здійснене шляхом внесення інформації до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 № 2 „Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, яке зареєстровано в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 958/29088 та із змінами, внесеними згідно з Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 18.08.2016 № 1, яке зареєстровано в Міністерстві юстиції України 19.08.2016 за № 1 153/29283 і набрало чинності з 23.08.2016, Національне агентство з питань запобігання корупції (за текстом - НАЗК) визначило, що система подання та оприлюднення відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон) декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочинає свою роботу в два етапи.

Перший етап - з 00 годин 00 хвилин 15.08.2016 для таких типів декларацій (повідомлень) та субєктів декларування, які передбачені ч. 2 ст. 52 Закону, службових осіб, які станом на 15.08.2016 чи пізніше цієї дати займають згідно зі ст. 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище.

Частиною 2 ст. 52 Закону, у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції (далі - Національне агентство). Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 № 2, декларація (повідомлення) подається згідно із Законом шляхом заповнення відповідних форм на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції з використанням програмних засобів Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Пунктом 6 розділу II Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (за текстом - Порядок), затвердженого Рішенням НАЗК від 10.06.2016 № 3, яке зареєстроване в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089, субєкти декларування письмово повідомляють Національне агентство про суттєві зміни у своєму майновому стані відповідно до ч. 2 ст. 52 Закону шляхом додання відповідного електронного повідомлення до Реєстру через власний персональний кабінет у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна. Зазначене електронне повідомлення подається шляхом заповнення відповідної електронної форми.

Частиною 2 ст. 172-6 КУпАП передбачено відповідальність за адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, а саме неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Частиною 1 ст. 1 Закону України „Про запобігання корупції визначено, що корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до положень ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до положень ст.ст. 10, 11 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Адміністративне правопорушення визнається вчиненим з необережності, коли особа, яка його вчинила, передбачала можливість настання шкідливих наслідків своєї дії чи бездіяльності, але легковажно розраховувала на їх відвернення або не передбачала можливості настання таких наслідків, хоч повинна була і могла їх передбачити.

Склад правопорушення за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП є формальним, оскільки обовязковим елементом обєктивної сторони є умисна дія - умисне несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані. Тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення повинен довести в діях особи умисел на несвоєчасне повідомлення.

Субєктивна сторона даного правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Згідно з вимогами ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього обвинувачення.

В суді встановлено, що ОСОБА_2 09.11.2016 року на підставі договору купівлі продажу № 2341/2016/178863 транспортного засобу від 09.11.2016 року придбав у ОСОБА_4 легковий автомобіль „Porsche Cayenne, 2008 року випуску, за 1 000 грн., що станом на момент державної реєстрації, не перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на 1 січня звітного періоду.

Зазначений договір оформлений та підписаний сторонами в сервісному центрі 2341 РСЦ МВС в Запорізькій області № 2341/2016/178863 в присутності адміністратора Крутяк О.Є., який перевірив відповідність інформації внесеної до цього договору документам, які надані сторонами договору.

08.02.2017 року ОСОБА_2 у розділі 4 вищевказаного повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, зазначив легковий автомобіль „Porsche Cayenne, 2008 року випуску, та зазначено вартість автомобілю 578792 грн.

Як вбачається з наданих матеріалів, за даними Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функції держави або місцевого самоврядування, повідомлення ОСОБА_2 про суттєві зміни у майновому стані, зареєстровано в Реєстрі 08.02.2017 року.

Також судом встановлено, що несвоєчасне подання ОСОБА_2 повідомлення про зміну майнового стану було виявлено не пізніше 23.02.2017 року прокуратурою Запорізької області. Вказане підтверджується копією подання Запорізької обласної прокуратури до Запорізької обласної ради від 23.02.2017 року (вих. № 37-78) про вирішення питання щодо проведення службового розслідування відносно заступника Запорізької обласної ради ОСОБА_2

Отже, датою виявлення несвоєчасного подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані суд визначає саме 23.02.2017 року, а не дату складання протоколу - 16.05.2017 року, оскільки, як свідчать матеріали справи, вже 23.02.2017 року уповноважений орган мав необхідну інформацію про несвоєчасне повідомлення ОСОБА_3 про суттєві зміни у майновому стані.

Отже, пояснення свідка ОСОБА_5 про те, що датою виявлення корупційного правопорушення є дата складання ним протоколу № 99 від 16.05.2017 року про вчинення адміністративного правопорушення суд оцінює критично.

Причини, які ОСОБА_2 наводить в обґрунтування поважності несвоєчасного повідомлення Національного агентства з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані суддя враховує, проте не вважає їх такими, які об'єктивно унеможливлювали ним виконання обов'язку передбаченого ч. 2 ст. 52 Закону України „Про запобігання корупції.

За таких обставин дії ОСОБА_2, які виразились в несвоєчасному повідомленні Національного агентства з питань запобігання корупції про суттєві зміни у майновому стані, слід кваліфікувати за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Разом з цим, відповідно до п. 7 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Відповідно до ст. 38 КУпАП адміністративне стягнення може бути накладено не пізніш як через два місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через два місяці з дня його виявлення, за винятком випадків, коли справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу підвідомчі суду (судді).

Якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені участині третій цієї статті.

Адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, повязаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Враховуючи те, що 3-місячний строк, передбачений ч. 3 ст. 38 КУпАП, з дня виявлення правопорушення, на час вирішення справи минув, провадження у справі підлягає закриттю відповідно до вимог п. 7 ст. 247 КУпАП, де міститься вимога не розпочинати провадження у справі, а розпочате закрити у зв'язку з закінченням на момент розгляду справи строків накладення адміністративного стягнення.

Керуючись ст. 38, ч. 2 ст. 172-6, п. 7 ст. 247, ст.ст. 221, 279-280, 283-285 КУпАП, Законом України „Про запобігання корупції, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП закрити у звязку з закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Постанову може бути оскаржено протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Ю.В.Геєць