АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ЧЕРНІВЕЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 листопада 2017 р. м. Чернівці

Суддя судової палати у кримінальних справах апеляційного суду Чернівецької області Семенюк К.М., за участю ОСОБА_1, адвоката Іліки В.М., діючого в інтересах ОСОБА_3, розглянувши провадження у справі про адміністративне правопорушення за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Кіцманського районного суду Чернівецької області від 11 жовтня 2017 року,-

В С Т А Н О В И В:

Постановою Кіцманського районного суду Чернівецької області від 11 жовтня 2017 року відносно ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, проживаючого та зареєстрованого по АДРЕСА_1, українця, працюючого псаломщиком у Свято-Миколаївській церкві, провадження у справі щодо притягнення його до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП - закрито на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, у зв'язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На вказану постанову суду надійшла апеляційна скарга ОСОБА_1, яку вона просила задовольнити та поновити їй строк на апеляційне оскарження. Постанову Кіцманського районного суду Чернівецької області від 11 жовтня 2017 року щодо ОСОБА_3 - скасувати, а справу направити на новий судовий розгляд. Також просила викликати у судове засідання свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5

Апелянт вважає, що вказана постанова районного суду є незаконною та ухваленою з порушенням норм, як матеріального, так і процесуального права. При цьому, остання посилалася на те, що судом безпідставно не було визнано ОСОБА_3 винуватим за ст. 173 КУпАП, що у постанові суду показання свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5, якими підтверджувався факт нецензурного висловлювання ОСОБА_3 на її адресу, були викладені зовсім в іншій формі.

Крім цього, вказувала і на те, що суд першої інстанції прийшов до помилкового висновку про те, що конфлікт між нею та ОСОБА_3 відбувався на подвір'ї останнього. При цьому стверджувала, що насправді конфлікт відбувався біля господарства ОСОБА_3, а саме, на вулиці, яка є громадським

Справа №33/794/640/17 Головуючий у І інстанції Мінів О.І.

Категорія ст. 173КУпАП Суддя Семенюк К.М.

місцем і що образливі висловлювання могли чути й інші особи, а саме, зазначені вище свідки.

Заслухавши доповідь судді, апелянта, яка просила задовольнити апеляційну скаргу, ОСОБА_3 та діючого в його інтересах адвоката Іліки В.М., які заперечували щодо задоволення апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, допитавши свідків, суд приходить до висновку, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню.

Згідно ч.2 ст. 294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Як вбачається із матеріалів справи, 11 жовтня 2017 року Кіцманським районним судом Чернівецької області було винесено постанову щодо ОСОБА_3

17.10.2017 року на вказану постанову суду ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу.

Вказане свідчить про те, апелянтом не було пропущено наданий законодавством строк на оскарження постанови суду першої інстанції.

Посилання останньої в апеляційній скарзі щодо поновлення строку на апеляційне оскарження є помилковим, оскільки апеляційна скарга ОСОБА_1 була подана вчасно, тобто в межах вказаного вище строку.

Відповідно до ст. ст. 245, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне порушення суд зобов'язаний всебічно, повно та об'єктивно з'ясувати всі обставини у справі та вирішити питання: чи було вчинено адміністративне правопорушення; чи винна особа у його вчиненні; чи підлягає вона адміністративній відповідальності; чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, та інші питання, які мають значення для правильного вирішення справи.

Вказані вимоги закону судом були дотримані в повному обсязі.

Так, згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії ГП 706333 від 06.09.2017 року, що 04.09.2017 року о 17 год. 30 хв., ОСОБА_3, перебуваючи біля будинку № 19, що по вул. Грушевського в смт. Лашківка Кіцманського району Чернівецької області, у громадському місці під час словесної суперечки висловлювався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_1, чим порушив громадський порядок і спокій громадян, тобто вчинив правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

Заперечуючи свою винуватість у вчиненні адміністративного правопорушення, ОСОБА_3 у ході досудової підготовки матеріалів (а.с.2), у районному та апеляційному суді пояснив, що 04.09.2017 року приблизно о 17 год. 30 хв., він, знаходячись у своєму господарстві із сусідкою та його дружиною ОСОБА_6, разом вирішували питання будівництва гаражу, запланованого ОСОБА_1, на межі їхніх господарств. Однак, після висловлювання ним своєї незгоди, між ним та останньою виник словесний конфлікт. Дана суперечка продовжилась і на подвір'ї біля його будинку. При цьому стверджував, що нецензурною лайкою на адресу останньої він не висловлювався.

Крім цього, ОСОБА_1 у суді першої та апеляційної інстанції пояснила, що перебуваючи 04.09.2017 року приблизно о 17 год. 30 хв. в домогосподарстві ОСОБА_3, вона, останній, а також його дружина вирішували питання щодо будівництва гаража на її подвір'ї. Однак під час вказаної розмови, ОСОБА_3 почав кричати, ображати її, висловлювався нецензурною лайкою в її сторону, стукати кулаками по столу та замахуватись, а потім почав виштовхувати її з подвір'я. Тоді вона почала плакати та кричати і робітники, які працювали у неї на подвір'ї, почувши крик, підбігли.

Свідки ОСОБА_5 та ОСОБА_4 пояснили окремо, що 04.09.2017 року вони чули на подвір'ї ОСОБА_3 сварку між останнім та ОСОБА_1 з приводу будівництва гаражу.

Свідок ОСОБА_6 (дружина ОСОБА_3.) підтвердила у суді апеляційної інстанції те, що в ході суперечки із ОСОБА_1, яка виникла щодо будівництва гаража, іі чоловік ОСОБА_3 нецензурною лайкою на адресу потерпілої не висловлювався.

Відповідно до диспозиції ст.173 КУпАП, адміністративна відповідальність за цим законом настає у разі вчинення дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інших подібних дій, що порушують громадський порядок.

Об'єктом даного правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Отже дії особи мають бути спрямовані власне на його порушення та обумовлені мотивом неповаги до суспільства з метою задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Обов'язковою ознакою об'єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме, громадське місце тобто будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема під'їзди, а також підземні переходи, стадіони.

Отже, із аналізу зазначеної норми закону слідує, що однією з обов'язкових ознак, які утворюють склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП є порушення громадського порядку або спокою громадян, яке відбувалось в громадському місці та грубо порушувало встановлені у суспільстві правила поведінки та моралі. Однак, відсутність вказаного елементу об'єктивної сторони даного правопорушення виключає можливість притягнення особи до відповідальності за ст. 173 КУпАП.

Як вбачається із наданих матеріалів справи і про що вірно зазначив у постанові суд, що конфлікт між ОСОБА_3 та ОСОБА_1 відбувся на подвір'ї будинку, в якому разом із сім'єю мешкає ОСОБА_3 Вказане свідчить про те, що зазначене у протоколі місце скоєння правопорушення не відноситься до громадського місця. Крім цього, конфлікт виник через незгоду будівництва гаража потерпілою на межі домогосподарств ОСОБА_3 та ОСОБА_1, а не внаслідок прояви ОСОБА_3 явної неповаги до оточуючих, що виключає хуліганський мотив ( а. с. 62.63- постанова суду).

Таким чином, суддя районного суду, оцінивши викладені вище докази, які були досліджені ним всебічно, повно і об'єктивно у відповідності з вимогами ст.252 КпАП України прийшла до обґрунтованого висновку про відсутність у діях ОСОБА_3 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КпАП України.

Тому доводи апеляційної скарги ОСОБА_1 є непереконливими, оскільки викладених вище висновків не спростовують.

За таких обставин, апеляційний суд вважає, що постанова судді районного суду відповідає вимогам закону, а тому підстав для її скасування, а відтак - і для задоволення поданої апеляційної скарги не вбачає.

Керуючись ст.294 КпАП України, апеляційний суд Чернівецької області,-

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення, а постанову судді Кіцманського районного суду Чернівецької області від 11 жовтня 2017 року щодо ОСОБА_3 - без змін.

Постанова апеляційного суду є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя апеляційного суду

Чернівецької області К.М. Семенюк

Згідно з оригіналом

Суддя апеляційного суду

Чернівецької області ______________________ К.М. Семенюк

(підпис)

М. П.