ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14.07.2017 р. смт. Веселе

Веселівський районний суд Запорізької області у складі головуючого судді Нагорного А.О., при секретарі судового засіданні ОСОБА_1, за участю прокурора Канаєва Ю.Ю., Черних Т.В., розглянувши у судовому засіданні матеріали, які надійшли з управління захисту економіки в Запорізькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України відносно

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2 cелище Цемзаводський, Автономна республіка Комі, Російської Федерації, громадянки України, заміжньої, ІНФОРМАЦІЯ_3, раніше до відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення повязаного з корупцією не притягалася, секретар Матвіївської сільської ради Веселівського району Запорізької області, зареєстрована та проживає ІНФОРМАЦІЯ_4, за обвинуваченням у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7 та ч. 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

07.06.2017 р. на розгляд Веселівського районного суду Запорізької області надійшли протоколи № 112 та 113 про вчинення адміністративних правопорушень, повязаних з корупцією, складені оперуповноваженим міжрайонного відділу № 2 (м. Мелітополь) управління захисту економіки в Запорізькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України капітаном поліції ОСОБА_3, відносно ОСОБА_2, про вчинення нею правопорушень, передбачених ч. 1, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Обгрунтовуючи свої висновки щодо вчинених адміністративних правопорушень, повязаних з корупцією, посадова особа, яка склала протокол зазначає, що рішенням першої сесії сьомого скликання Матвіївської сільської ради, Веселівського району Запорізької області № 2 від 10.11.2015 р. «Про визнання повноважень депутатів Матвіївської сільської ради сьомого скликання» ОСОБА_2 обрано депутатом Матвіївської сільської ради і відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» є субєктом відповідальності за правопорушення повязаного з корупцією.

Відповідно до протоколу засідання № 1 Матвіївської сільської ради Веселівського району Запорізької області від 10.11.2015 р. у роботі 1-ї сесії 7 го скликання із 12 обраних депутатів брало участь в засіданні 10 депутатів, у тому числі і депутат ОСОБА_2

10.11.2015 р. на засіданні чергової сесії Матвіївської сільської ради ОСОБА_2, діючи як депутат, голосувала за прийняття або не прийняття певних рішень по питаннях, які були винесені на чергову сесію сільської ради.

Одним з питань, яке було винесено на порядок денний зазначеної сесії було питання № 3 «Про обрання секретаря Матвіївської сільської ради сьомого скликання».

Проведеним таємним голосуванням депутатів Матвіївської сільської ради з вказаного питання, яке відбулось у денний час у приміщенні Матвіївської сільської ради, розташованої за адресою Запорізька область Веселівський район с. Матвіївка пл. Козацька, 28, та у якому приймала участь і ОСОБА_2, «за» проголосувало усі 10 присутніх на сесії депутатів, ОСОБА_2 у тому числі.

За результатами таємного голосування прийнято рішення № 3 від 10.11.2015 « Про обрання секретаря Матвіївської сільської ради сьомого скликання».

Під час засідання Матвіївської сільської ради 10.11.2015 р. перед проведенням голосування, під час обговорення, голосування та прийняттям рішення № 3 ОСОБА_2 не здійснено самостійного публічного оголошення, не повідомлено сільську раду, сільського голову про наявність у неї реального конфлікту інтересів, що під час голосування впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішення, оскільки воно стосувалось обрання секретаря Матвіївської сільської ради сьомого скликання, тому має приватний інтерес при участі у голосуванні.

За висновком старшого оперуповноваженого міжрайонного відділу № 2 (м. Мелітополь) управління захисту економіки в Запорізькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України капітана поліції ОСОБА_3, своїми умисними діями ОСОБА_2 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.1ст.172-7 КУпАП - неповідомлення особою у встановлених законом випадках про наявність у неї реального конфлікту інтересів, та адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-7 КУпАП вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів.

Присутній у судовому засіданні прокурор просить суд визнати ОСОБА_2 винною у скоєнні корупційних правопорушень, передбаченого ч.1 та ч. 2 ст.172-7 КУпАП та призначити адміністративне стягнення із застосуванням ст.36 КУпАП та призначенням мінімального адміністративного стягнення.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 280 КУпАП одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суд повинен з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З аналізу норми статті 172-7 КУпАП вбачається, що за порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів передбачена адміністративна відповідальність.

Зокрема, ч. 1, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП передбачають відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках й порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів та вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Суд приймає до уваги те, що допитана у судовому засіданні ОСОБА_2 вину у скоєнні правопорушень як під час складання протоколів так і під час їх судового розгляду визнала повністю.

Проте, визнання ОСОБА_2 вини у скоєнні правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП підлягає перевірці. Визнання правопорушником своєї вини може бути покладено в основу обвинувачення лише при підтвердженні цього визнання сукупністю доказів, що є в справі.

Вищий спеціалізований суд України з розгляду цивільних і кримінальних справ у листі за вих. № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 р. «Щодо притягнення до адміністративної відповідальності за окремі правопорушення, повязані з корупцією» звертає увагу на те, що для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи не вчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обовязкової сукупності таких юридичних фактів, як:

1) наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений;

2) наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення;

3) наявність повноважень на прийняття рішення;

4) наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на обєктивність або неупередженість рішення.

Беручи до уваги визначення поняття «реальний конфлікт інтересів», а також роль окремої особи при прийнятті рішення колегіальним органом, голосування окремою особою само по собі не може створювати безпосередній причинно-наслідковий зв'язок між її діями та юридичними наслідками у формі прийнятого рішення колегіальним органом. Згідно з п. 3 ч.1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування» утворення виконавчого комітету ради, визначення його чисельності, затвердження персонального складу, внесення змін до складу виконавчого комітету та його розпуск є виключною компетенцією сільських, селищних, міських рад, тобто виборного колегіального органу, який наділений правом представляти інтереси територіальної громади і приймати від її імені рішення. Іншими словами, у разі, якщо, наприклад, депутат місцевої ради, який виконує свої повноваження у складі такого колегіального органу, голосує за погодження самого себе до складу виконавчого органу міської ради та погодження призначення себе на посаду заступника міського голови, він одноособово не приймає такого рішення, таке рішення приймається колегіальним органом більшістю голосів. Відтак відсутній прямий і безпосередній причинно-наслідковий звязок між голосуванням та прийняттям рішення. Голосування депутата за формування виконавчого органу є його обовязком, тобто участь у такому голосуванні є здійсненням депутатом його представницьких повноважень. Одночасно право депутата бути обраним до складу виконавчого органу прямо встановлене ст. 19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад». Із цього випливає, що право бути обраним до складу виконавчого органу є реалізацією представницьких повноважень депутата, а не здійсненням його приватного інтересу. З обранням особи депутатом органу місцевого самоврядування такій особі разом з комплексом інших прав та повноважень делегується і представницьке право бути обраним до складу виконавчих органів такої ради.

Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає.

Відповідно до ст.7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності і те, що ніхто не може бути підданий заходу впливу, в звязку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст. 221 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в адміністративній справі № 313/737/17 відносно ОСОБА_2 за обвинуваченням її у скоєнні адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 172-7 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП закрити за відсутністю події і складу адміністративних правопорушень.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Запорізької області через Веселівський районний суд протягом 10 днів з моменту її винесення.

Суддя

Веселівського районного суду

Запорізької області ОСОБА_4

14.07.17