Справа № 263/9242/17
Провадження № 3/263/1626/2017
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

05 жовтня 2017 року м. Маріуполь

Жовтневий районний суд м. Маріуполя Донецької області у складі головуючої судді Кірякової Н.П., при секретарі Соколовій О.Б., за участю адвоката ОСОБА_1розглянувши матеріали, які надійшли з Управління патрульної поліції в місті Маріуполі Департаменту патрульної поліції про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, працюючого директором ТОВ «ДВТ-БУД», проживаючого в ІНФОРМАЦІЯ_2, щодо скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КпАП України,

В С Т А Н О В И В :

25.07.2017 року відносно ОСОБА_2 складено адміністративний протокол, відповідно до якого ОСОБА_2 25.07.2017 року в громадському місті - «ОСОБА_3 молоді», розташованому в м. Маріуполі по вул. Харлампіївській, 17-25, висловлювався на адресу потерпілого ОСОБА_4 нецензурною лайкою, чим порушив громадський порядок і спокій громадян.

У судовому засіданні ОСОБА_2 своєї провини за вказаним протоколом не визнав та пояснив, що нецензурною лайкою на адресу потерпілого не висловлювався, а назвав його тим словом, що характеризує ОСОБА_4 як депутата, який звернувся до сесії Маріупольської міської ради та отримав земельну ділянку в обхід черги учасників АТО, переселенців та інших громадян, що мають пільги. При цьому вказав, що назвав потерпілого словом, що літературною мовою означає нетрадиційну сексуальну орієнтацію, але при цьому мав на увазі не сексуальну орієнтацію ОСОБА_4, а використання потерпілим свого статусу депутата для особистих потреб.

Потерпілий та його представник у судовому засіданні пояснили, що із заявою про виділення земельної ділянки ОСОБА_4 звернувся до Маріупольської міської ради з метою проведення експерименту щодо законності дій Маріупольської міської ради по виділенню земельних ділянок. За вказаною заявою йому було надано дозвіл на розробку проекту відводу земельної ділянки, у звязку з чим ОСОБА_2 під час сесії на його адресу висловився нецензурною лайкою, чим порушив громадський порядок, оскільки депутати були обурені такою поведінкою ОСОБА_2 Також вказав, що вислів ОСОБА_2 вважає нецензурною лайкою, яка принижує його честь, гідність та носить образливий характер.

Допитані у судовому засіданні свідки ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_3, ОСОБА_9 пояснили, що дійсно ОСОБА_2 25.07.2017 року на сесії Маріупольської міської ради висловлювався на адресу потерпілого ОСОБА_4 нецензурною лайкою, чим порушував громадський порядок.

Судом також було досліджено аудіо-відеозапис сесії Маріупольської міської ради від 25.07.2017р., яким зафіксовано обурення ОСОБА_2 на адресу потерпілого ОСОБА_4 щодо отримання ним дозволу на розробку проекту відводу земельної ділянки, під час якого ОСОБА_2 назвав потерпілого словом, що означає нетрадиційну сексуальну орієнтацію.

Допитана у судовому засіданні кандидат філологічних наук, доцент кафедри словянської філології та перекладу Маріупольського державного університету ОСОБА_10 пояснила, що в лінгвістиці та академічних словниках не існує наукового поняття нецензурної лайки, а висловлювання ОСОБА_2 на адресу ОСОБА_4 літературною мовою означає нетрадиційну сексуальну орієнтацію гомосексуалізм. Але такий вислів на адресу потерпілого на сесії міської ради з приводу не сексуальних уподобань, а з метою оцінки діяльності потерпілого як депутата Маріупольської міської ради, з точки зору лінгвістики, носить образливий, вульгарний характер.

Відповідно до науково-практичних коментарів Кодексу України про адміністративні правопорушення /далі КУпАП/, зокрема за участю академіків ОСОБА_11, ОСОБА_12 та інших науковців, найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства у юридичному сенсі є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, що є різновидом словесної брутальності. А ототожнення законодавцем поняття дрібного хуліганства в диспозиції ст.173 КУпАП з нецензурною лайкою свідчить про наявність такого поняття в юриспруденції.

За таких обставин суд вважає, що подія правопорушення мала місце, вина ОСОБА_2 у скоєнні дрібного хуліганства шляхом нецензурної лайки в громадському місці на сесії Маріупольської міської ради доведена, а його дії слід кваліфікувати за ст. 173 КУпАП як дрібне хуліганство, оскільки вислів на адресу депутата ОСОБА_4 під час сесії Маріупольської міської ради був направлений не на характеристику його сексуальної орієнтації, а мав цинічний, непристойний, брутальний характер, який є неприпустимим в громадських місцях.

Призначаючи адміністративне стягнення суд враховує обставини справи, особу ОСОБА_2, який раніше до адміністративної відповідальності не притягався, веде активну громадську діяльність.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 33, 173, 283, 284 Кодексу України про адміністративне правопорушення, суд

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу в дохід держави у розмірі 3 неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 51 гривню.

Стягнути з ОСОБА_2 на користь держави (одержувач ОСОБА_4. УК/Жовтнев. р-н/22030001 (Жовтневий районний суд м. Маріуполя), код ЕДРПОУ 37989721, банк одержувача ГУ ДКСУ в Донецькій області, МФО 834016, рахунок 0052, код класифікації доходів бюджету 22030001) судовий збір у розмірі 320 гривень.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова може бути пред'явлена до виконання протягом трьох місяців із дня її винесення. При оскарженні постанови про накладення адміністративного стягнення постанова підлягає виконанню після залишення скарги без задоволення.

Суддя Н.П. Кірякова