П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

22 грудня 2017 року м. Запоріжжя

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Воробйов А.В., розглянувши матеріал, що надійшов з Головного управління ДФС у Запорізькій області про притягнення до адміністративної відповідальності, ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, працюючої головним бухгалтером ТОВ « ЕСО ЗАПОРІЖЖЯ», що мешкає за адресою: АДРЕСА_1 за ч.1 ст. 163-1 ч. 1 КупАП,-

в с т а н о в и в :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, 22.11.2017 року при проведенні документальної позапланової виїзної перевірки ТОВ « ЕСО ЗАПОРІЖЖЯ», з питана достовірності нарахування відємного значення з податку на додану вартість за липень 2017 року, було встановлено завищення відємного значення з податку на додану вартість , що підлягає бюджетному відшкодуванню на рахунок платника у банку за липень 2017 року на суму ПДВ 157340 гривень, чим порушила п.п.14.1.36, п.п.14.1.181, п.п.14.1. ст..14, п.198.1, п.198.2, п.198.3, ст..198, п.200.1, п.п.б, п.п.в п.п.200.4 ст.200 ПК України.

В судовому засіданні ОСОБА_1 провину не визнала, зазначивши, що протокол відносно неї складено безпідставно та всупереч чинному законодавству, також пояснила, що на теперішній час до Запорізького окружного адміністративного суду подано адміністративний позов про скасування податкового повідомлення рішення ГУ ДФС у Запорізькій області від 25.10.2017 року № НОМЕР_1, внаслідок чого просить закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення в звязку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

На підтвердження своїх пояснень у судовому засіданні надала суду копії адміністративного позову.

Вирішуючи питання про наявність підстав для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, виходжу з наступного.

Статтею 163-1 ч.1 КУпАП передбачено відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Частина 1 статті 9 КУпАП передбачає, що адміністративним порушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративні правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Стаття 280 КУпАП передбачає, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, тощо, а також зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно п. 56.15 ст. 56 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року № 2755-VІ (зі змінами та доповненнями), скарга, подана із дотриманням строків, зупиняє виконання платником податків грошових зобовязань, визначених у податковому повідомленні-рішенні (рішенні), на строк від дня подання такої скарги до контролюючого органу до дня закінчення процедури адміністративного оскарження.

Відповідно до п. 56.18 ст. 56 Податкового кодексу України при зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання недійсним рішення контролюючого органу грошове зобовязання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення від 22.11.2017 року вбачається, що підставою для його складання відносно ОСОБА_1 став акт документальної позапланової виїзної перевірки від 05.10.2017 року з питання достовірності нарахування відємного значення з податку на додану вартість за липень 2017 року, на підставі якого складено податкове повідомлення-рішення.

Як вбачається з наданих матеріалів, ТОВ « ЕСО ЗАПОРІЖЖЯ» у встановленому порядку оскаржило до Запорізького окружного адміністративного суду податкове повідомлення-рішення, винесене на підставі акту перевірки.

Процедура адміністративного оскарження вважається досудовим порядком вирішення спору та при зверненні платника податків до суду з позовом щодо визнання недійсним рішення контролюючого органу грошове зобовязання вважається неузгодженим до дня набрання судовим рішенням законної сили.

Оскільки строки оскарження податкового рішення-повідомлення не закінчилися, висновки акту є неузгодженими і до остаточного вирішення цього спору факт допущення порушення є невстановленим, тому не може бути прийнятий судом у якості доказу на підтвердження провини правопорушника. При цьому ніяких інших доказів, окрім акту перевірки, який оскаржується, та протоколу про адміністративне правопорушення, який складений на підставі акту перевірки, суду надано не було.

У відповідності з п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищевикладене , приходжу до висновку про те, провадження у справі підлягає закриттю, через відсутність в діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 221, 247, 283-285, 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1, за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП - закрити у звязку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Запорізької області, через Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Орджонікідзевського

районного суду м. Запоріжжя А.В.Воробйов