Спарва№ 308/3414/17
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

19.04.2017 м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Бенца К.К., з участю представника Закарпатської митниці ДФС ОСОБА_1, особи відносно якої складено протокол про порушення митних правил ОСОБА_2 розглянувши матеріали справи, які надійшли з Закарпатської митниці ДФС про порушення митних правил відносно громадянина України ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_2,

за ч.1 ст. 483 Митного кодексу України,

В С Т А Н О В И В :

22 березня 2017 року старшим державним інспектором ВМО №1 митного посту «Тиса» Закарпатської митниці ДФС відносно ОСОБА_2 складено протокол про порушення нею митних правил за ч. 1 ст. 483 МК України.

Підставою для запровадження протоколу стало те, що 23.10.2016 року о 00 год. 31 хв. в зону митного контролю на ділянку Вїзд митного посту «Тиса» Закарпатської митниці ДФС заїхав легковий автомобіль марки RENAULT, модель MASTER р.н.з. Польщі RP56127, в якому в якості пасажирки слідувала громадянка України ОСОБА_2, яка прямувала у приватних справах із Угорщини в Україну.

Формою проходження митного контролю гр. України ОСОБА_2 обрала порядок проходження митного контролю по каналу зелений коридор.

Згідно частини 5 ст. 366 Митного кодексу України обрання "зеленого коридору" вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та/або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території та свідчить про факти, що мають юридичне значення.

Згідно ч. 6 даної статті громадяни, які проходять (проїжджають) через "зелений коридор", звільняються від подання письмової митної декларації. Звільнення від подання письмової митної декларації не означає звільнення від обов'язкового дотримання порядку переміщення товарів через митний кордон України.

Згідно частини 1 п. 3 ст. 336 Митного кодексу України митний контроль здійснюється безпосередньо посадовими особами органів доходів і зборів шляхом усного опитування громадян та посадових осіб підприємств, а згідно пункту 2 даної статті шляхом митного огляду (огляду та переогляду товарів, транспортних засобів комерційного призначення, огляду та переогляду ручної поклажі та багажу, особистого огляду громадян).

Під час проведення усного опитування громадянка України ОСОБА_2 заперечила наявність товарів в обсягах, що підлягають декларуванню та оподаткуванню, а також товарів заборонених або обмежених до ввезення на митну територію України та вказала що переміщує через митний кордон України товари для власного використання, а саме: одяг іноземного виробництва, а саме: светри в загальній кількості 68 шт., загальною вартістю 54400,00 угорських форинтів, шкарпетки в загальній кількості 160 шт., загальною вартістю 16000,00 угорських форинтів, куртки в загальній кількості 3 шт., загальною вартістю 7200,00 угорських форинтів, брюки в загальній кількості 32 шт., загальною вартістю 25600,00 угорських форинтів.

Відповідно до статті 368 Закону України від 13.03.2012 року №4495-VI, визначення вартості товарів, що переміщуються (пересилаються) громадянами через митний кордон України, для цілей оподаткування товарів, що переміщуються (пересилаються) громадянами через митний кордон України, застосовується фактурна вартість цих товарів, зазначена в касових або товарних чеках, ярликах, інших документах роздрібної торгівлі, які містять відомості щодо вартості таких товарів.

В підтвердження вартості товарів громадянка ОСОБА_2 надала рахунок № GV4EA 6448239 від 22.10.16 виданий підприємством «Gold Feihe Kereskedelmi Kft» (1149 Budapest. Egressy ut 23-25), виписаний на її імя, на загальну суму 103200,00 угорських форинтів, що по курсу НБУ станом на 23.10.16 складає 9470 грн. 52 коп.

В результаті візуального контролю встановлено, що громадянкою ОСОБА_2 переміщуються товари, заявлені при усному опитуванні, країна придбання Угорщина, асортимент яких відповідає заявленому при усному опитуванні та вказаному у товарному чеку № GV4EA 6448239 від 22.10.16. Враховуючи вищевикладене товар був пропущений на митну територію України.

Разом з тим, під час здійснення митних формальностей виникла підозра щодо достовірності та автентичності поданих до митного контролю рахунку № GV4EA 6448239 від 22.10.16 р.

В ході проведення перевірки Закарпатською митницею ДФС направлений запит від 27.10.16 № 106/38/07-70-20 в адресу Захоньського Прикордонного Відділення Митної та ОСОБА_3 Саболч-Сатмар-Берегської області Податкової та Митної Адміністрації Угорської Республіки.

28.02.2017 року митницею отримана офіційна відповідь від митного департаменту центрального Управління Національної Податкової та Митної Адміністрації відповідно до якої, у Реєстраційному суді наявна інформація про те, що фірма «Gold Feihe Kereskedelmi Kft» (1149 Budapest. Egressy ut 23-25) за адресою реєстрації відсутня та уповноважена особа, яка є представником вказаної фірми теж є невідомою. Відповідно до вимог законодавства щодо публічності, судової реєстрації та процедури закриття підприємств, 18.10 2016року Реєстраційним судом призначено проведення процедури анулювання фірми «Gold Feihe Kereskedelmi Kft».

Таким чином, громадянка України ОСОБА_2 перемістила товари через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, шляхом подання органу доходів і зборів, як підстави для переміщення товарів підроблених документів - рахунку № GV4EA 6448239 від 22.10.16 р.

Зазначені дії мають ознаки порушення (порушень) митних правил, передбаченого (передбачених) ч.1 статті 483 Митного кодексу України.

ОСОБА_2 у судовому засіданні пояснила, що придбала товар для власного споживання і їй не було відомо про те, що рахунок № GV4EA 6448239 від 22.10.16 р. містить недостовірні відомості.

Представник Закарпатської митниці ДФС в судовому засіданні просив притягнути громадянку ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 483 МК України та застосувати відносно останньої санкцію вищевказаної статті, а саме адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 100 відсотків вартості товарів - безпосередніх предметів порушення митних правил з конфіскацією цих товарів.

Заслухавши пояснення ОСОБА_2 , представника Закарпатської митниці ДФС, дослідивши матеріали справи, оцінивши зібрані по справі докази, приходжу до висновку, що матеріали справи слід передати органу досудового розслідування виходячи з наступного.

Порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, предявлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Диспозиція ч.1 ст.483 Митного кодексу України визначає склад адміністративного правопорушення, що полягає у переміщенні або дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, шляхом подання митному органу України, як підстави для його переміщення документів, що містять неправдиві відомості щодо кількості товару, найменування та його вартості.

Від так визначальним при прийнятті рішення про притягнення особи до відповідальності є наявність в його діях складу правопорушення, що підтверджується дослідженими під час судового розгляду належними та допустимими доказами.

Відповідно до ч.1 ст.486 МК України завданнями провадження у справах про порушення митних правил є своєчасне, всебічне, повне та обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню порушень митних правил та запобігання таким правопорушенням.

Відповідно до ч.1 ст.495 МК України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: протоколом про порушення митних правил; поясненнями свідків; поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; висновком експерта; іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності, а відповідно до ч.1 ст. 9 КУпАП та ч.2 ст. 458 МК України адміністративна відповідальність за правопорушення передбачені як КУпАП та і МК України настає у разі, якщо ці правопорушення не тягнуть за собою кримінальну відповідальність.

З контекстного аналізу норм ч. 1 ст. 9 КУпАП та ч. 2 ст. 458 МК України вбачається, що адміністративна відповідальність за правопорушення, визначені вказаними кодексами, настає у разі, якщо ці правопорушення не тягнуть за собою кримінальну відповідальність.

За приписами ст. 253 КУпАП, якщо при розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

Відповідно до ч. 2 п. 6 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 8 від 03.06.2005 року „Про судову практику в справах про контрабанду та порушення митних правил підробленими треба вважати як фальшиві документи, так і справжні, до яких внесено неправдиві відомості чи окремі зміни, що перекручують зміст інформації щодо фактів, які ними посвідчуються, а також документи з підробленими підписам, відбитками печаток та штампів.

Згідно з ч. 1 ст. 214 КПК України слідчий, прокурор невідкладно, але не пізніше 24 годин після подання заяви, повідомлення про вчинене кримінальне правопорушення або після самостійного виявлення ним із будь-якого джерела обставин, що можуть свідчити про вчинення кримінального правопорушення, зобов'язаний внести відповідні відомості про вчинені злочини до Єдиного реєстру досудових розслідувань та розпочати розслідування.

В підтвердження вартості товарів громадянка ОСОБА_2 надала рахунок № GV4EA 6448239 від 22.10.16 виданий підприємством «Gold Feihe Kereskedelmi Kft» (1149 Budapest. Egressy ut 23-25), виписаний на її імя, на загальну суму 103200,00 угорських форинтів, що по курсу НБУ станом на 23.10.16 складає 9470 грн. 52 коп.

Судом встановлено, що 23.03.2017 року вказані відомості внесені до ЄРДР за №0000380, попередня правова кваліфікація ч. 4 ст. 358 КК України, що стверджується наявним в матеріалах справи витягом з ЄРДР та Ужгородським районним відділенням Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Закарпатській області розпочато досудове розслідування по кримінальному провадженню №0000380.

Відповідно до ст. 358 КК України діяння поєднані з використання завідомо підробленого документа, тягнуть кримінальну відповідальність передбачену, відповідно ч. 4 цієї норми права.

Подавши представнику Закарпатської митниці підроблені документи, рахунок № GV4EA 6448239 від 22.10.16р. виданий підприємством «Gold Feihe Kereskedelmi Kft», вбачається що таке діяння містить ознаки злочину передбаченого ч. 4 ст. 358 КК України використання завідомо підробленого документа.

Статтею 253 КУпАП регламентовано, що якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки злочину, він передає матеріали прокурору, органу досудового слідства або дізнання.

Зважаючи на викладене та аналізуючи зібрані по справі докази, приймаючи до уваги, що з матеріалів справи прослідковується наявність в діях невстановлених осіб ознак кримінального правопорушення, передбаченого ст. 358 КК України, вважаю за необхідне матеріали справи про порушення митних правил відносно ОСОБА_2 передати до органу досудового розслідування.

Відповідно до ч. 3 ст. 467 МК України у разі закриття кримінального провадження, але за наявності у діях правопорушника ознак порушення митних правил, адміністративні стягнення за порушення митних правил можуть бути накладені не пізніше ніж через три місяці із дня прийняття рішення про закриття кримінального провадження, але не пізніше ніж через два роки із дня вчинення правопорушення.

З урахуванням наведеного, матеріали адміністративної справи підлягають направленню до Ужгородського районного відділення Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Закарпатській області як такі, що мають ознаки кримінального правопорушення для проведення досудового розслідування.

Керуючись ст. 253 КУпАП, суд,

П О С ТА Н О В И В :

Матеріали справи про порушення митних правил відносно громадянки України ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_3, за ч.1 ст. 483 Митного кодексу України передати до Ужгородського районного відділення Ужгородського відділу поліції Головного управління Національної поліції України в Закарпатській області як такі, що мають ознаки кримінального правопорушення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_4