ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №766/14618/17

Пров. №3/766/9294/17

10 жовтня 2017 року м. Херсон

Суддя Херсонського міського суду Херсонської області Рєпін К.К. за участю секретаря судового засідання Капітонової А.Ф., прокурора Холоша Х.Ю., захисника ОСОБА_1, особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 розглянувши в відкритому судовому засіданні в м. Херсоні матеріали направлені Управлінням захисту економіки в Херсонської області Департаменту захисту економіки Національної поліції України відносно:

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, українця, громадянина України, ІНФОРМАЦІЯ_3, на момент вчинення інкримінованого правопорушення перебував на посаді тимчасово виконуючого обовязки директора КП «ХКТС» ХМР, проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4,-

у скоєні адміністративних корупційних правопорушень, передбачених ч. 1 ст.172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Як зазначено у протоколі про адміністративне правопорушення №110 від 30.08.2017 року, ОСОБА_2, будучи субєктом відповідальності за Законом України «Про запобігання корупції», тобто посадовою особою юридичної особи публічного права, перебуваючи на посаді тимчасово виконуючого обовязки директора КП «ХКТС» ХМР, будучи зобовязаний відповідно до вимог ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» повідомляти безпосереднього керівника Херсонського міського голову, виконавчий комітет Херсонської міської ради про наявність у нього реального конфлікту інтересів, і маючи реальну можливість без жодних перешкод це зробити, 26.12.2016 року ні в усній, ні в письмовій формі не повідомив Херсонського міського голову ОСОБА_3, а також очолюваний ОСОБА_3 виконавчий комітет Херсонської міської ради про наявність у нього реального конфлікту інтересів, тобто суперечності між його приватним (майновим) інтересом, зумовленим службовими повноваженнями та спрямованим на отримання додаткових матеріальних благ для себе, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень, при розгляді питання про особисте преміювання за досягнення високих показників у праці. Так, у ОСОБА_2 виник приватний (майновий) інтерес, спрямований на отримання особисто для себе додаткових матеріальних благ у вигляді премії, тобто отримання виплати, яка згідно з чинним законодавством України не є обовязковою, чим вчинив правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-7 КУпАП неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

У подальшому, ОСОБА_2, діючи в умовах реального конфлікту інтересів та в межах своїх повноважень, у супереч вимог ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», 26.12.2016 року особисто підписав наказ №84 «Про преміювання», відповідно до якого преміював самого себе за досягнення високих показників у праці на суму 3500 грн.. На підставі вказаного наказу ОСОБА_2 було виплачено премію у повному обсязі, чим вчинив правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-7 КУпАП вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Крім того, у протоколі про адміністративне правопорушення №111 від 30.08.2017 року зазначено, що ОСОБА_2, будучи субєктом відповідальності за Законом України «Про запобігання корупції», тобто посадовою особою юридичної особи публічного права, перебуваючи на посаді тимчасово виконуючого обовязки директора КП «ХКТС» ХМР, будучи зобовязаний відповідно до вимог ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» повідомляти безпосереднього керівника Херсонського міського голову, виконавчий комітет Херсонської міської ради про наявність у нього реального конфлікту інтересів, і маючи реальну можливість без жодних перешкод це зробити, 27.01.2017 року ні в усній, ні в письмовій формі не повідомив Херсонського міського голову ОСОБА_3, а також очолюваний ОСОБА_3 виконавчий комітет Херсонської міської ради про наявність у нього реального конфлікту інтересів, тобто суперечності між його приватним (майновим) інтересом, зумовленим службовими повноваженнями та спрямованим на отримання додаткових матеріальних благ для себе, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень, при розгляді питання про особисте преміювання за досягнення високих показників у праці. Так, у ОСОБА_2 виник приватний (майновий) інтерес, спрямований на отримання особисто для себе додаткових матеріальних благ у вигляді премії, тобто отримання виплати, яка згідно з чинним законодавством України не є обовязковою, чим вчинив правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-7 КУпАП неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

У подальшому, ОСОБА_2, діючи в умовах реального конфлікту інтересів та в межах своїх повноважень, у супереч вимог ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», 27.01.2017 року особисто підписав наказ №8 «Про преміювання», відповідно до якого преміював самого себе за досягнення високих показників у праці на суму 3500 грн.. На підставі вказаного наказу ОСОБА_2 було виплачено премію у повному обсязі, чим вчинив правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-7 КУпАП вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_1 заявив клопотання про закриття провадження відносно ОСОБА_2 за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення. Крім того, вказав на те, що строк притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності закінчився, оскільки посадовим особам Управління захисту економіки в Херсонській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України (далі Управління) стало відомо про обставини викладені в протоколі не пізніше часу направлення запитів про зясування інформації про нього.

ОСОБА_2 вказав, що не вважає себе виним, оскільки преміювання здійснювалось за рахунок коштів отриманих від господарської діяльності підприємства.

Прокурор в судовому засіданні наполягав на притягненні ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності з підстав зазначених у протоколі.

Суд дослідивши протокол про адміністративне правопорушення, пояснення ОСОБА_2, захисника та прокурора інші матеріали справи, дійшов до наступного висновку .

В протоколах про адміністративні правопорушення зазначено, що датою виявлення правопорушень слід вважати дату складання адміністративних протоколів, тобто 30.08.2017 року.

Відповідно до абзацу 2 п.16 постанови Верховного Суду України №13 від 25.05.98р. «Про практику розгляду судами справ про корупційні діяння та інші правопорушення, повязані з корупцією» несвоєчасним складанням протоколу про адміністративне правопорушення слід вважати не складання його протягом передбачених ст.38 КУпАП строків, які мають обчислюватися з моменту виявлення корупційного правопорушення чи одержання інформації про нього.

Провадження у справі про адміністративне корупційне правопорушення може бути розпочате лише за наявності відповідних приводів і підстав.

Законними приводами для порушення адміністративного провадження можуть бути: заяви і повідомлення підприємств, установ, організацій, посадових осіб, представників влади, громадськості, громадян; повідомлення, опубліковані у пресі; безпосереднє виявлення уповноваженим субєктом ознак корупційного правопорушення.

Єдиною матеріальною підставою порушення адміністративної справи є склад адміністративного правопорушення, що прямо знайшло своє вираження у ст. 247 КУпАП, яка передбачає обставини, що виключають провадження у справі про адміністративне правопорушення.

У ст.251 КУпАП визначено джерела доказів, до яких належать протокол про адміністративне корупційне правопорушення, пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновок експерта, речові докази, показання технічних приладів та засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, протокол про вилучення речей і документів, а також інші документи.

У справі відсутні відомості про час порушення зазначеного адміністративного провадження, що фактично є часом виявлення факту вчинення адміністративного правопорушення, але ж тільки при порушеному провадженні можна проводити адміністративне розслідування і збирати докази.

Між тим, судом зясовано, що 12.06.2017 року за вих. № 3030/39/120/03-2017 Управлінням захисту економіки в Херсонській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України, спрямовано запит до КП «ХКТС» ХМР з проханням надати інформацію, в тому числі відносно ОСОБА_2, з метою перевірки фактів, що можуть свідчити про вчинення корупційних або повязаних з корупцією діянь, зокрема витребувались документи (накази про преміювання ОСОБА_2 від 27.01.2017 року та від 26.12.2016 року, накази про призначення на посаду ОСОБА_2, розпорядчі документи про виконання обовязків, тимчасове виконання обовязків щодо ОСОБА_2, посадова інструкція ОСОБА_2П.) які органом поліції додані до протоколу у якості доказів вини ОСОБА_2

Після отримання вказаних документів оперуповноваженим Управлінням захисту економіки в Херсонській області ДЗЕ НП України старшим лейтенантом поліції ОСОБА_4 складені протоколи № 110 та № 111 про вчинення адміністративних правопорушень, пов'язаних з корупцією, передбачених ч. 1 ст.172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, від 30.08.2017 року відносно ОСОБА_2.

У даному випадку суд приходить до висновку, що посадовій особі Національної поліції України, яка склала протоколи, стало відомо не пізніше 12.06.2017 року про факти, що можуть свідчити про вчинення корупційних або повязаних з корупцією діянь тимчасово виконуючого обовязки директора КП «ХКТС» ХМР, а тому моментом виявлення вказаного у протоколі правопорушення, слід вважати день початку перевірки Управлінням захисту економіки в Херсонській області ДЗЕ Національної поліції України, а саме 12.06.2017 року.

Вказані протоколи передані на розгляд суду 31.08.2017 року.

Частиною третьою статті 38 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов'язаного з корупцією, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Обставини, що виключають провадження по справі про адміністративне правопорушення визначені статтею 247 КУпАП. Відповідно до п.7 цієї статті провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у звязку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст.38 цього Кодексу.

Виходячи з того, що на момент розгляду справи закінчився строк для притягнення особи до адміністративної відповідальності, провадження по справі підлягає закриттю.

Оскільки суд дійшов до висновку про закриття справи про адміністративне правопорушення у звязку із закінченням строку притягнення особи до адміністративної відповідальності, суд не вправі встановлювати чи винна особа у вчиненні інкримінованого їй адміністративного правопорушення.

Керуючись ч. 1 ст.172-7, ч. 2 ст. 172-7, ст. 38, ст. 247 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративне провадження відносно ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_5, у скоєні адміністративних корупційних правопорушень, передбачених ч. 1 ст.172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП закрити у зв`язку із закінченням строку притягнення до адміністративної відповідальності.

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до апеляційного суду Херсонської області через Херсонський міський суд Херсонської області.

СуддяОСОБА_5