Справа №468/1115/16-п
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.10.2017 року суддя Баштанського районного суду Миколаївської області Муругов В.В., розглянувши матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, (реєстраційний номер облікової картки платників податків НОМЕР_1), зареєстрованої та проживаючої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, пенсіонерки,

за скоєння правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Протоколами про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 інкримінується, що вона вчинила адміністративні правопорушення, передбачені ст. 173 КУпАП за наступних обставин:

Так, 13.10.2016 року о 13.20 год. в с. Плющівка Баштанського району Миколаївської області по вул. Молодіжна ОСОБА_1 висловлювалася нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2, на зауваження громадян припинити свої дії не реагувала, чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

Крім того, 02.08.2017 року о 06.00 год. в с. Плющівка Баштанського району Миколаївської області по вул. Молодіжна, в громадському місці, ОСОБА_1 висловлювалася нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_3, на зауваження громадян припинити свої дії не реагувала, чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

Крім того, 12.08.2017 року о 06.00 год. в с. Плющівка Баштанського району Миколаївської області по вул. Молодіжна ОСОБА_1 висловлювалася нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_3, на зауваження громадян припинити свої дії не реагувала, чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

Крім того, 08.09.2017 року о 06.30 год. в с. Плющівка Баштанського району Миколаївської області по вул. Молодіжна, 36, в громадському місці, висловлювалася нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_4, на зауваження громадян припинити свої дії не реагувала, чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

ОСОБА_1 при розгляді справи в суді заперечила свою вину в інкримінованому порушенні, зазначивши про те, що ОСОБА_4, ОСОБА_3 та ОСОБА_5 є її сусідами, з якими у неї постійно виникають сварки на ґрунті недотримання правил добросусідства та через особисті неприязні відносини, які склалися протягом тривалого часу. При цьому, ОСОБА_1 заперечила, що нецензурною лайкою вона вказаних осіб не ображала.

В судовому засіданні ОСОБА_3 пояснив, що між ним та ОСОБА_2 - з одного боку, та ОСОБА_1 (яка є їхньою сусідкою) - з іншого боку, протягом тривалого часу існують неприязні відносини, які виникли на ґрунті недотримання правил добросусідства (встановлення межі земельних ділянок, викидання сміття, затінення деревами земельних ділянок, прогін корів). Під час виникнення вказаних конфліктів та сварок ОСОБА_1 виражалася на нього та його співмешканку ОСОБА_2 нецензурною лайкою. Також ОСОБА_3 зазначив, що був свідком того, як 08.09.2017 року ОСОБА_1 виражалася нецензурною лайкою на адресу свого сусіда ОСОБА_4 в ході сварки, яка виникла через викидання ОСОБА_1 сміття на земельну ділянку ОСОБА_4

Вислухавши пояснення ОСОБА_1, пояснення свідків ОСОБА_6, ОСОБА_7, які в судовому засіданні підтвердили наявність між ОСОБА_1 та ОСОБА_4, ОСОБА_3, ОСОБА_2 неприязних відносин, оскільки вказані особи є сусідами та постійно сваряться між собою через різні побутові причини, пояснення свідка ОСОБА_8, яка пояснила, що протягом 28 років між нею та її чоловіком ОСОБА_4 з одного боку, та їхньою сусідкою ОСОБА_1 з іншого боку, склались тривалі неприязні відносини. 08.09.2017 року близько 06.30 годин на вул. Молодіжна, 36, в с. Плющівка Баштанського району між її чоловіком ОСОБА_4 та ОСОБА_1 виникла чергова суперечка, через те, що остання викидала сміття на їхню земельну ділянку, під час якої ОСОБА_1 ображала нецензурною лайкою ОСОБА_4, дослідивши матеріали, що знаходяться в справі (заяву ОСОБА_4, пояснення ОСОБА_4, ОСОБА_1, заяви ОСОБА_3, заяву ОСОБА_2, пояснення ОСОБА_9, ОСОБА_8, ОСОБА_7В.), суддя приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу інкримінованого їй адміністративного правопорушення, передбаченого диспозицією ст. 173 КУпАП з наступних підстав.

Об'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, полягає в дрібному хуліганстві, тобто нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система відносин, що складається у громадських місцях в процесі спілкування людей, яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей.

Суб'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу, коли особа усвідомлює, що її дії є протиправними, передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Мотивом вчинення хуліганства є задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

В судовому засіданні з пояснень свідків та матеріалів справи встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_4, ОСОБА_3, ОСОБА_2 протягом тривалого часу існують неприязні відносини, викликані існуванням між ними взаємних претензій щодо дотримання правил добросусідства, на ґрунті яких виникли сварки, описані в складених відносно ОСОБА_1 протоколах про адміністративні правопорушення, які обумовлювали дії ОСОБА_1, під час яких остання виражалася нецензурною лайкою на вказаних осіб, тому поведінка ОСОБА_1 не мала на меті порушення громадського порядку і спокою громадян, а, отже в діях особи відсутній хуліганський мотив.

Також при розгляді справи не було встановлено, яким саме чином дії ОСОБА_1, в ході яких вона виражалася нецензурною лайкою на адресу осіб, з якими у неї існують тривалі неприязні відносини, вплинули на громадський порядок або спокій громадян, оскільки пояснення потерпілого та свідків, а також протокол про адміністративне правопорушення не містять таких даних.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із вимогами ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по-батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Із змісту вказаної норми слідує, що протокол про адміністративне правопорушення як документ, що засвідчує факт неправомірних дій та є одним з основних джерел доказів, складається за встановленою формою і має містити дані, необхідні для вирішення адміністративної справи, зокрема, про місце, час вчинення та суть правопорушення, спричинену матеріальну шкоду, а також про свідків і потерпілих. А тому предмет судового розгляду обмежений обставинами, які вказані в протоколі про адміністративне правопорушення та які визначають його суть.

Однак у складених відносно ОСОБА_1 протоколах фактично не зазначені не тільки конкретні дії особи, які б підпадали під об'єктивну сторону та мали ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а й взагалі не вказано чий конкретно спокій порушила ОСОБА_1

Наведене свідчить, що в розглядуваних протоколах викладена лише диспозиція ст. 173 КУпАП, проте суть правопорушень, які інкримінуються ОСОБА_1, залишилася невизначеною.

Таким чином, оскільки протоколи про адміністративне правопорушення не містять належного викладу обєктивної сторони обставин вчинення правопорушень, передбачених саме диспозицією ст. 173 КУпАП, тому вказані протоколи не можуть бути підставою притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП, оскільки викликають обґрунтовані сумніви в доведеності вини особи, які відповідно до положень ч. 3 ст. 62 Конституції України тлумачаться на користь ОСОБА_1

З наведених вище мотивів та враховуючи правове значення протоколу про адміністративне правопорушення, який не тільки визначає суть адміністративного правопорушення, інкримінованого в провину особі, а є доказом в справі про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 251 КУпАП, а також у звязку з відсутністю хуліганського мотиву дій ОСОБА_1 та недоведеності в її діях умислу на порушення громадського порядку, які є необхідними елементами субєктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП - тому провадження у справі підлягає закриттю за відсутності в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 247, 252,280,283,284,285 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити в звязку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого диспозицією ст. 173 КУпАП.

Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови.

СУДДЯ: