Справа № 339/225/17
Провадження № 3/350/342/2017
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 вересня 2017 року смт. Рожнятів

Рожнятівський районний суд Івано-Франківської області в складі головуючого судді Максиміва І.В., при секретарі Видойник І.П., за участю прокурора Данилишина В.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з управління захисту економіки в Івано-Франківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України у відношенні ОСОБА_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_1, судді Болехівського міського суду Івано-Франківської області, який зареєстрований та мешкає за адресою: АДРЕСА_1, про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ:

19.07.2017 року до Рожнятівського районного суду Івано-Франківської області із Апеляційного суду Івано-Франківської області надійшла справа про адміністративне правопорушення, яка надійшла із управління захисту економіки в Івано-Франківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України у відношенні ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією № 52 від 29.06.2017 року, ОСОБА_1, перебуваючи на посаді судді Болехівського міського суду Івано-Франківської області, будучи, згідно підпункту «ґ» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 року № 1700-VII, субєктом відповідальності за правопорушення повязані з корупцією, 15.10.2016 року придбав майно у вигляді автомобіля марки «OPEL INSIGNIA» 2010 року випуску, вартістю на момент набуття 148469,64 гривень, що перевищує поріг у 50 мінімальних заробітних плат (в редакції Закону на момент вчинення правопорушення) та 50 прожиткових мінімумів (в редакції Закону на момент виявлення правопорушення), встановлених на 01.01.2016 року (68900 грн.) та в порушення вимог частини2 статті 52 Закону № 1700-VII несвоєчасно повідомив Національне агентство з питань запобігання корупціїпро суттєві зміни в майновому стані, чим вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Згідно інформації про зареєстровані транспортні засоби у Національній автоматизованій системі, яка входить до Єдиного державного реєстру МВС України, ОСОБА_1 з 15.10.2016 року є власником легкового автомобіля «OPEL INSIGNIA» номер кузова НОМЕР_1, д.н. НОМЕР_2 вартістю 148469,64 гривень.

Відповідно до частини 2 статті 52 Закону № 1700-VII у разі зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат (Закон № 1700-VII в редакції до внесення змін Законом України «Про внесення змін до деяких законів України» від 06.12.2016 року № 1774-VIII), встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції.

Таким чином, у ОСОБА_1 упродовж періоду з 00.00 год. 16.10.2016 року по 23.59 год. 25.10.2016 року виник обовязок повідомити НАЗК про суттєві зміни у майновому стані.

Проте, ОСОБА_1 подав повідомлення до Національного агентства з питань запобігання корупції про суттєві зміни в майновому стані про набуття права власності на майно лише 31.10.2016 року, тобто несвоєчасно, чим фактично порушив вимоги частини 2 статті 52 Закону № 1700-VII, чим вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою винуватість у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП не визнав та пояснив, що, умислу на вчинення зазначеного правопорушення не мав. Несвоєчасність повідомлення до Національного агентства про суттєві зміни в майновому стані, сталась внаслідок його перебування на лікуванні та в подальшому некоректної роботи в зазначений період веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, що унеможливило своєчасно надати вказані дані.

У судовому засіданні прокурор Данилишин В.В. підтвердив обставини, викладені у протоколі про вчинення адміністративного правопорушення відносно ОСОБА_1 та вважає, що в діях останнього наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Допитані у судовому засіданні свідки ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, які є працівниками апарату Болехівського міського суду, пояснили, що ОСОБА_1 до 17.10.2016 року перебував на лікуванні, а з 18.10.2016 року приступив до роботи. З 18.10.2016 року по 31.10.2016 року ОСОБА_1 вживав заходи для своєчасного повідомлення НАЗК про суттєві зміни в майновому стані, зокрема звертався за допомогою до інших працівників суду, спеціаліста з компютерних технологій, телефонував неодноразово в НАЗК. Однак внаслідок нестабільної та некоректної роботи в зазначений період веб-сайту НАЗК своєчасно подати вказані дані не представилося можливим. Крім цього, проблеми із поданням щорічних декларацій у цей період були також і в інших суддів та керівника апарату суду.

Проаналізувавши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вислухавши пояснення учасників адміністративного провадження, судом встановлено наступне.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суддя також повинен зясувати мотив і характер вчиненого діяння, повноваження особи, яка його вчинила, наявність причинного зв'язку між діянням і виконанням останньою службових (посадових) повноважень, а у відповідних випадках - мети правопорушення.

Відповідно до статей 251, 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обовязок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно з ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, відповідальність настає у разі неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, при цьому субєктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону України «Про запобігання корупції» зобовязані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобіганню корупції» №1700-VII від 14.10.2014 року корупція - це використання особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, наданих їй службових повноважень чи повязаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у частині першій статті 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи повязаних з ними можливостей.

Цією ж нормою також визначено термін «корупційне правопорушення» - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Правопорушення, повязане з корупцією - діяння, що не містять ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно з ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, що посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Таким чином, вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного правопорушення, крім іншого, необхідно враховувати наявність субєктивної сторони даного правопорушення, яка, виходячи із визначення поняття корупційного правопорушення, викладеного в ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», завжди характеризується умисною формою вини, тобто, з врахуванням положень ст. 1 цього Закону, сутність порушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобовязана задекларувати свої доходи, своєчасно подати декларацію та повідомлення про суттєві зміни, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети.

Відповідно до вимог абзацу 3 пункту 2 Прикінцевих положень Закону України «Про запобігання корупції» у 2016 році службові особи, які на день початку роботи системи подання та оприлюднення відповідно до цього Закону декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище, зобовязані подати щорічні декларації за минулий рік у порядку, встановленому цим Законом, протягом 60 календарних днів після початку роботи системи.

Згідно частини другої статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме, отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Відповідно до ч. 9 п. 1 ст. 11 Закону України «Про запобігання корупції» до повноважень Національного агентства належить забезпечення ведення Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави.

Порядок інформування Національного агентства про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента, а також про суттєві зміни у майновому стані визначаються Національним агентством (ч. 3 ст. 52 Закону № 1700-VII).

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 року № 3, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 року за № 959/29089, затверджено Порядок формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі-Порядок).

Пунктом 3 Порядку визначено, що ведення Реєстру здійснює Національне агентство. Програмне забезпечення Реєстру, база даних Реєстру є власністю держави в особі Національного агентства, яке є держателем Реєстру.

Адміністратор Реєстру, визначений Національним агентством відповідно до вимог чинного законодавства, забезпечує супроводження програмного забезпечення Реєстру, збереження та захист даних Реєстру, відповідає за його функціонування, надання доступу до нього та обмін з іншими інформаційними системами.

Згідно пункту 1 розділу II Порядку, до Реєстру включаються такі електронні документи: декларації, що подаються відповідно до статті 45 Закону; повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування, передбачені частиною другою статті 52 Закону; виправлені декларації, що подаються відповідно до частини четвертої статті 45 Закону.

Відповідно до пункту 2 цього розділу Порядку субєкти декларування подають до Реєстру зазначені в пункті 1 цього розділу документи шляхом заповнення електронних форм відповідних документів на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форм.

Субєкти декларування подають зазначені документи через мережу Інтернет з використанням програмних засобів Реєстру у власному персональному кабінеті після реєстрації в Реєстрі.

Пунктом 3 розділу II Порядку також визначено, що субєкт декларування повинен зареєструватися у Реєстрі з використанням особистого ключа та посиленого сертифіката відкритого ключа електронного цифрового підпису.

Згідно п. 4 цього розділу Порядку, зареєстровані субєкти декларування мають право: доступу до персонального електронного кабінету після автентифікації субєкта декларування із використанням його особистого ЕЦП фізичної особи; створювати, змінювати та видаляти чернетки документів у персональному електронному кабінеті; подавати документи у разі їх відповідності технічним вимогам до форми і проходження логічних перевірок, переглядати подані ними документи; подавати виправлені документи у строки та в порядку, визначені в пункті 7 цього розділу; отримувати в персональному електронному кабінеті та на адресу електронної пошти електронні повідомлення про підтвердження подання документів, попередження про необхідність подання документів до Реєстру; направляти в персональному електронному кабінеті електронні звернення до національного агентства про надання розяснень, допомоги в користуванні Реєстром, повідомлення про відкриття субєктом декларування або членом його сімї валютного рахунка в установі банку-нерезидента.

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 року № 3, зареєстрованому у Міністерстві юстиції України 15.07.2016 року за № 961/29091, (із змінами, внесеними рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 02.12.2016року) було затверджено Форму повідомлення по суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування, пунктом 2 якої визначено, що повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подається ним особисто шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції через власний персональний електронний кабінет субєкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Паперова копія повідомлення не надсилається (не подається).

Згідно пункту 4 Форми повідомлення по суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування, інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, яку такий субєкт декларування подає відповідно до Закону України «Про запобігання корупції».

10.06.2016 року Національним агентством з питань запобігання корупції було прийнято рішення № 2 (із змінами і доповненнями, внесеними рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 18.08.2016 року № 1) «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», яким визначено, що система подання та оприлюднення відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочинає свою роботу в два етапи, зокрема, з 00 годин 00 хвилин 01.09.2016 року для таких типів декларацій (повідомлень) та субєктів декларування, зокрема: щорічні декларації за 2015 рік службових осіб, які станом на 01.09.2016 року займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище. Зазначені у цьому абзаці декларації подаються протягом 60 календарних днів з дати, визначеної у цьому абзаці; повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування, передбачені частиною другою статті 52 Закону, службових осіб, які станом на 01.09.2016 року чи пізніше цієї дати займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище.

Таким чином, з приписів вказаних норм випливає, що тільки зареєстровані субєкти декларування мають право доступу до персонального електронного кабінету після автентифікації субєкта декларування із використанням його особистого електронного цифрового підпису, а також мають право подавати документи у разі їх відповідності технічним вимогам до форми шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Національного агентства через власний персональний електронний кабінет субєкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави.

У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 призначений суддею Болехівського міського суду Івано-Франківської області відповідно до Указу Президента України «Про призначення суддів» від 27.06.2013 року № 352/2013 строком на пять років (а.с.26-29).

З інформації з бази Національної автоматизованої інформаційної системи ДАІ МВС України № 174с від 22.06.2017 року (а.с.11), копій документів із Регіонального сервісного центру МВС в Івано-Франківській області, щодо реєстрації автомобіля «OPEL INSIGNIA» номер кузова НОМЕР_1 (а.с.13-22), копії свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу на автомобіль серії СХО 655258 (а.с.105) вбачається, що ОСОБА_1 є власником автомобіля «OPEL INSIGNIA», 2010 року випуску, реєстраційний номер НОМЕР_2, номер кузова НОМЕР_1 з 15.10.2016 року.

31.10.2016 року ОСОБА_1 подав до Реєстру повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, у звязку з набуттям права власності на рухоме майно вартістю 147447 гривень; 27.10.2016 року щорічну декларацію за 2015 рік; 29.03.2017 року щорічну декларацію за 2016 рік. (а.с.32-63).

Обставини неналежного функціонування Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування підтверджуються і інформацією з офіційного сайту Національного агентства з питань запобігання корупції (сайт nazk.gou.ua) за період з 23.08.2016 по 03.11.2016 року, з якої вбачається нестабільність роботи Офіційного сайту, а саме: НАЗК припиняє доступ до системи е-декларування до 01.09.2016; НАЗК: система е-декларування працює, технічні недоліки носять незначний характер та будуть усунуті протягом дня. Проблеми щодо початку декларування на порталі е-декларацій повязані з браузером, який відображає лише Інтернет-браузер; НАЗК: Система е-декларування працює, хоча й потребує деяких технічних коректив; НАЗК постійно здійснює моніторинг роботи системи на предмет виявлення технічних недоліків та проводить роботу з їх оперативного вирішення; НАЗК: Доступ до Реєстру декларацій тимчасово обмежено через збій в системі енергопостачання на технологічному майданчику ДП «УСС»; НАЗК: Офіційний сайт Національного агентства працює нестабільно через велику кількість запитів; НАЗК: З 27.10.2016 року технічна та інформаційна підтримка працюють цілодобово. Заходи, які вживаються адміністратором Реєстру, Державним підприємством «Українські спеціальні системи», для забезпечення його належного функціонування, члени НАЗК визнали недостатніми; НАЗК: відповідно до рішення, яке схвалене на черговому засіданні НАЗК зверталося до Генеральної прокуратури України з питання, що технічні причини можуть призвести до зриву кампанії електронного декларування; НАЗК: Технічні проблеми, які виникли під час функціонування інформаційно-телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування впродовж подання декларацій субєктами декларування першої хвилі, будуть усунуті до кінця року. Під час функціонування Реєстру ми зафіксували не тільки потужні DDoS-атаки, більшість з яких мала інтелектуальний характер, але й проблеми з використанням електронного цифрового підпису, перевантаження Реєстру від кількості запитів декларантів та кількості звернень до публічної частини, недієздатність веб-сайту НАЗК, що значно ускладнювало доступ до е-системи.

Крім того, як було повідомлено 29.10.2016 року на офіційному сайті НАЗК : акредитований центр сертифікації ключів України з 20:00 28.10.2016 року по 22:00 30.10.2016 року проводить регламентні роботи, у звязку з чим, спостерігаються нестабільна робота реєстру у користувачів АЦСК «Україна».

Вказані обставини підтверджуються поясненнями ОСОБА_1 та свідків ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, в частині того, що несвоєчасне направлення електронної форми повідомлення про суттєві зміни в майновому стані було викликане недоліками системи електронного декларування, що виникали в процесі експлуатації та відсутності можливості ввійти до системи на протязі тривалого часу з 18.10.2016 року по 30.10.2016 року, так як направлення паперової форми повідомлення не передбачено. А також в частині того, що ОСОБА_1, як суддя, розглядав справи та з метою вчасного заповнення і подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, ним здійснювались неодноразові намагання направити повідомлення до НАЗК з використанням робочого компютера.

Також, до складення протоколу про вчинення адміністративного правопорушення від 29.06.2017 року у відношенні ОСОБА_1, Національне агентство з питань запобігання корупції своїм рішенням від 04.04.2017 року само визнало, що несвоєчасне подання декларацій з причин неналежного функціонування Єдиного державного реєстру декларацій осіб є поважною причиною несвоєчасного подання декларацій, що вбачається із інформації офіційного сайту Національного агентства від 05.04.2017 року. В цій же інформації Національне агентство зазначає, що при здійсненні контролю щодо своєчасності подання декларацій та/або вирішення питань щодо необхідності складення протоколу про адміністративне правопорушення уповноважені особи Національного агентства враховують факт неналежного функціонування Реєстру.

Отже, Національне агентство само підтвердило та визнало факти, які свідчать, що під час подання та заповнення електронних форм документів існували технічні проблеми, нестабільність роботи системи подання та оприлюднення декларацій, недієздатність веб-сайту Національного агентства.

Суд критично оцінює інформацію Національного агенства з питань запобігання корупції № 53-09/2205/17 від 01.02.2017 року, що у період з 01 вересня 2016 року по 30 жовтня 2016 року обмежень доступу до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування не було, оскільки як вбачається з інформаційного листа ДП «Українські спеціальні системи» від 13.01.2017 року № 01-38, яке відповідно до рішення Національного агенства з питань запобігання корупції виконувало функції адміністратора Реєстру у період 20.10.2016 року -31.12.2016 року, надісланого на запит Департаменту захисту економіки Національної поліції України, 25, 26, 27, 28 жовтня 2016 року доступ користувачів до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування був обмежений або відсутній в результаті численних інтернет-атак на Веб портал НАЗК та мережеві ресурси ДП «УСС». (а.с.69,127).

Наслідком технічних збоїв та нестабільності роботи системи е-декларування стало те, що ОСОБА_1 не зміг реалізувати право на подання повідомлення НАЗК про суттєві зміни в майновому стані.

У даному випадку, умисел на вчинення вказаного адміністративного правопорушення у ОСОБА_1 відсутній, оскільки своєчасне повідомлення про суттєві зміни майнового стану не було ним подано у звязку із нестабільною роботою офіційного сайту Національного агентства, що унеможливлювало внесення до нього повних відомостей, у звязку з чим він зміг подати повідомлення про суттєві зміни в майновому стані з незначним запізненням лише 31.10.2016 року, враховуючи, що з 12.10.2016 року по 17.10.2016 року він перебував на лікуванні у звязку з хворобою, а 22.10.2016 року, 23.10.2016 року, 29.10.2016 року та 30.10.2016 року були неробочими днями.

Той факт, що 31.10.2016 року ОСОБА_1, після припинення технічних збоїв, подав повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, свідчить про відсутність з його боку умислу на несвоєчасне подання вказаного повідомлення.

Отже, повідомлення про суттєві зміни в майновому стані із запізненням були подані ОСОБА_1 не з його вини та не мали умисного характеру.

Крім того, матеріали справи не містять даних про наявність корупційного інтересу щодо вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Таким чином, вважаю, що винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, є необґрунтованою, в протоколі про адміністративне правопорушення, складеному відносно нього, відсутні будь-які дані про форму вини, в даному випадку наявність прямого умислу. Матеріали справи не містять відомостей, які б вказували на те, що ОСОБА_1, подавши повідомлення про суттєві зміни майнового стану 31.10.2016 року, мав умисел на порушення вимог фінансового контролю чи переслідував будь-який корупційний інтерес.

В інформаційному листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 22.05.2017 року за № 223-943/0/4-17 вказується, що конструктивною ознакою правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, є несвоєчасне подання декларації без поважних на те причин. Тобто за наявності останніх відповідальність виключається. Під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у звязку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха, технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції тощо.

Відповідно до ч. 9 п. 1 ст. 11 Закону України «Про запобігання корупції» забезпечення ведення Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування покладено на Національне агентство.

На адміністратора Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, визначеного Національним агентством, покладено обовязок по забезпеченню супроводження програмного забезпечення Реєстру, збереження та захисту даних, функціонування, надання доступу до Реєстру (п. 3 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016. № 3, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 року за № 959/29089).

Отже, обовязок по забезпеченню ведення Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, функціонування та надання доступу до нього покладено саме на Національне агентство з питань запобігання корупції, а не на субєктів декларування.

При вирішенні даної справи слід також звернутися до практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), рішення якого є джерелом права та обовязковим для виконання Україною відповідно до статті 46 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, і зважаючи на те, що відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики європейського суду з прав людини» суди при розгляді справ зобовязані враховувати практику ЄСПЛ як джерело права.

В контексті практики вказаного суду, зокрема у рішенні від 20 жовтня 2011 року «Рисовський проти України» ЄСПЛ підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовний спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обовязок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси. Згідно з пунктом 71 вказаного рішення державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникнути виконання своїх обовязків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

З урахуванням наведеного, суд вважає, що складення протоколу про вчинення адміністративного правопорушення відносно ОСОБА_1 за несвоєчасне подання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані є неправомірним, оскільки несвоєчасне подання повідомлення ОСОБА_1 відбулось через те, що Національним агентством не належним чином було забезпечено роботу офіційного веб-сайту.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватись на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Згідно з ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Повно та всебічно дослідивши всі обставини справи в їх сукупності, оцінивши надані докази, керуючись нормами закону, приходжу до висновку про те, що провадження в справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. 176-2, п. 1 ч. 1ст. 247, 283, 284 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Івано-Франківської області через Рожнятівський районний суд протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Максимів І.В.