Провадження № 3/643/4207/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20.11.2017 року суддя Московського районного суду м. Харкова Майстренко О.М., розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові справу, яка надійшла від Управління захисту економіки в Харківській області ДЗЕ НП України про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, українця, громадянина України, проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, б. 41,

- за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення № 216 від 17.08.2017 року, ОСОБА_1, працюючи на посаді завідувача неврологічного відділення КЗОЗ «Харківська міська клінічна багатопрофільна лікарня №17», будучи, згідно підпункту «а» пункту 2 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700-VII, субєктом відповідальності за правопорушення повязані з корупцією, як посадова особа юридичної особи публічного права, який наділений організаційно-розпорядчими та адміністративно-господарськими функціями, відповідно статуту КЗОЗ, порушив встановлені Законом вимоги та вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів, що виразилось у особистому інтересі, а саме: внесення недостовірних даних до табелю обліку використання робочого часу свого сина - ОСОБА_2 за грудень 2015 року. Табельний номер 6880, під датами 21,22,23,24,25 були проставлені робочі часи, а при отриманні запиту на надання табелів обліку робочого часу, під датами 21,22,23,24,25 було внесено виправлення під виглядом напису «отп б сохр», під датами 14, 15 дописані цифри «10» та «9», який в той час фактично знаходився поза межами України. ОСОБА_2 згідно наказу № 148-к від 16.08.2007 року зарахований на посаду лікаря - невропатолога та згідно посадових інструкцій знаходиться у прямому підпорядкуванні завідувача неврологічного відділення КЗОЗ «Харківська міська клінічна багатопрофільна лікарня №17» ОСОБА_1 (батько), зазначені дії вплинули на обєктивність прийняття рішень, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих йому службових повноважень.

У звязку з вказаними обставинами відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Прокурор в судовому засіданні обставини, викладені в протоколах про адміністративне правопорушення, підтвердив, вважав їх доведеними.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину не визнав та пояснив, що дійсно працює на посаді завідуючого неврологічним відділенням КЗОЗ «Харківська міська клінічна багатопрофільна лікарня №17» та обовязки забезпечення організації лікувально-профілактичної, адміністративно-господарської та фінансової діяльності покладені на головного лікаря, а не на завідуючого неврологічним відділенням.

Захисник ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснив, що протокол про вчинення ОСОБА_1 корупційного правопорушення є безпідставним та незаконним, таким що не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, порушений порядок його складання та вручення.

Суд, вислухавши пояснення прокурора, ОСОБА_1 та його захисника ОСОБА_3, дослідивши матеріали справи, вважає, що відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі слід закрити за відсутності складу адміністративних правопорушень, передбачених ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно ст.ст. 245, 280 КУпАП, суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати чи було вчинено правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 252 КУпАп орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Статтею 9 КУпАП передбачено, що адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Відсутність хоча б однієї ознаки складу адміністративного правопорушення, виключає його наявність.

Корупційне правопорушення - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 Законі України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700-VII, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність

Судом встановлено, що ОСОБА_1 працює на посаді завідувача неврологічного відділення КЗОЗ «Харківська міська клінічна багато профільна лікарня № 17», є посадовою особою юридичної особи публічного права.

За змістом статті 27 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700-VII «Обмеження спільної роботи близьких осіб» не можуть мати у прямому підпорядкуванні близьких їм осіб лише особи, перелічені у підпунктах «а», «в»-«з» пункту 1 частини 1 статті 3 цього Закону. ОСОБА_1 не є такою особою.

За змістом частини другої статті 27 Закону України «Про запобігання корупції» обовязок повідомляти про працюючих у цьому органі близьких їм осіб покладено на тих осіб, які претендують на зайняття посад, зазначених у підпунктах "а", "в"-"з" пункту 1 частини першої статті 3 цього Закону.

Закон України «Про запобігання корупції від 14.10.2014 року №1700-VII потенційний конфлікт інтересів відрізняє від реального конфлікту інтересів. Потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального конфлікту інтересів тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність існування приватного інтересу особи, що може вплинути на обєктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Окрім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати обєктивний вираз, а також часовий взаємозвязок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому. Тобто відмінність між цими поняттями полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що, по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на обєктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Як встановлено в судовому засіданні та вбачається з наданих суду документів КЗОЗ «Харківська міська клінічна багатопрофільна лікарня №17», завдання та обовязки забезпечувати організацію лікувально-профілактичної, адміністративно-господарської та фінансової діяльності Установи ( лікарні), організовувати роботу з добору, розстановки й використання медичних кадрів, здійснювати заходи щодо раціонального і ефективного використання встановленої системи оплати праці, розглядати і затверджувати Положення про структурні підрозділи Установи (лікарні) та посадові інструкції працівників, тощо, покладено саме на головного лікаря ОСОБА_4, а не на завідуючого неврологічним відділенням ОСОБА_1

Право видавати накази та усні розпорядження, які є обовязковими для виконання всіма працівниками Установи (лікарні), здійснювати підбір та розстановку кадрів, прийом і звільнення працівників Установи (лікарні) у встановленому чинним законодавством порядку, заохочувати та накладати стягнення на працівників Установи, вносити пропозиції про нагородження працівників Установи (лікарні) є лише у головного лікаря ОСОБА_4

Накази про відпустки, листи тимчасової непрацездатності ОСОБА_2 також підписані головним лікарем ОСОБА_4, а не ОСОБА_1, як завідуючим неврологічним відділенням, що підтверджується копіями посадових інструкцій ОСОБА_1 та ОСОБА_5, копіями наказів та листів непрацездатності.

Постановою Московського районного суду м. Харкова від 17.08.2017 року провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.1 ст.172-7 КУпАП закрито у звязку з відсутністю складу правопорушення.

Таким чином, суд прийшов до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, оскільки до суду не надано доказів на підтвердження наявності реального конфлікту інтересів при виконанні ОСОБА_1 своїх службових повноважень.

Відповідно до п.1 ч. 1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись: ст.ст. 7, 172-7, 247 КУпАП, Законом України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700-VII,-

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, за ч.2 ст. 172-7 КУпАП - закрити у звязку з відсутністю складу правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником до Апеляційного суду шляхом подання апеляційної скарги через суд першої інстанції, або на неї може бути винесено протест прокурора протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Майстренко О.М.