П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа № 185/2369/17

03 квітня 2017 року м. Павлоград

Суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Косюк А.П., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення відносно

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянство України, місце роботи: не працює, проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2/2,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

З протоколу про адміністративне правопорушення серія АА № 491285 від 24.02.2017 року вбачається, що 11.02.2017 року о 18:00 год. ОСОБА_1, знаходячись в приміщенні кафе «Івушка», яке розташоване за адресою: вул. Дніпровська, 424-А в м. Павлограді Дніпропетровської області, вчинила сварку з адміністратором кафе, в ході якої висловлювалася нецензурною лайкою в адресу гр. ОСОБА_2, чим порушила громадський порядок. Зазначені дії органом внутрішніх справ кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не зявилася, приводом працівниками органу внутрішніх справ в суд не була доставлена. На виконання приводу працівниками органів внутрішніх справ було надано рапорт згідно якого за місцем проживання ОСОБА_1, яке зазначено в протоколі про адміністративне правопорушення, працівником поліції було встановлено, що вона не мешкає за цим адресом, також про це зазначено в поясненнях гр. ОСОБА_3 та гр. ОСОБА_4, які мешкають за даним адресом, і тому привід не виконано.

Відповідно до загального визначення адміністративного правопорушення у ст.9 КУпАП обовязковою ознакою складу правопорушення, у тому числі передбачених ст. 173 КУпАП, є вчинення особою певної дії або її бездіяльність, які згідно зі ст.256 КУпАП мають бути конкретно визначені у протоколі.

Статтею 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Крім того, відповідно до вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються дата і місце його складення, посада, прізвище, імя, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності. А у разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це.

Згідно ч.2 ст. 268 КУпАП, при розгляді справі про адміністративні правопорушення, передбачені ст. 173 КУпАП, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності є обовязковою. У разі ухилення від явки на виклик органу внутрішніх справ або судді районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду цю особу може бути органом внутрішніх справ (Національною поліцією) піддано приводу.

Суд дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення та докази наявні у матеріалах справи, приходить до висновку, що докази на підставі яких посадовою особою Павлоградського ВП ГУНП України у Дніпропетровській області встановлено вину ОСОБА_1 у вчиненні вказаного правопорушення, викликає обґрунтовані сумніви у здійсненні нею цього адміністративного правопорушення, так як присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності відповідно до КУпАП признана обовязковою, у звязку з тим, що згідно законодавства України кожній з сторін процесу надається право доказування обставин зазначених у протоколі про адміністративне правопорушення або їх відсутність, а особа, яка притягається до адміністративної відповідальності приводом працівниками органу внутрішніх справ в суд не була доставлена, тому суд вважає, що докази наявні у матеріалах справи не можуть бути підставою для встановлення вини у вчиненні адміністративного правопорушення.

Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, приходжу до висновку про необхідність закриття провадження по справі у звязку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 247, 252, 283, 284 КУпАП, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити у зв'язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення на підставі п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП..

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення до Апеляційного суду Дніпропетровської області, шляхом подання апеляційної скарги через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційна скарга, не була подана протягом десяти днів.

У разі подання апеляційної скарги, постанова, якщо вона не скасована, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: ОСОБА_5