Ленінський районний суд м.Полтави
Справа № 553/2394/17
Провадження № 3/553/1313/2017
П О С Т А Н О В А

Іменем України

18.12.2017м. Полтава

Суддя Ленінського районного суду м.Полтави Новак Ю.Д. розглянувши матеріали, які надійшли від Управління патрульної поліції у м. Полтаві про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, українця, громадянина України, проживаючого та зареєстрованого за адресою: м. Полтава, ОСОБА_2,9/7, кв.81,-

за ст. 173 КУпАП ,-

В С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу АА №086274, 18.09.2017 року, близько 21 год. 00 хв. в м. Полтава по вул.О.Бідного, 7а громадянин ОСОБА_3 перебуваючи в стані алкогольного спяніння у громадському місці в магазині «Продукти» висловлювався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_4, чим порушив ст.173 КУпАП.

Притягуємий ОСОБА_1 відповідно до пояснень вину у вчиненні правопорушенні передбаченому ст. 173 КУпАП не визнав та пояснив, що 18.09.2017 року він прийшов до магазину «Продукти», щоб зробити дрібні покупки, продавець йому відмовила та не захотіла розрахувати безготівково на суму меншу ніж 20 грн. Відмова була в грубій формі, тому він викликав працівників поліції, які по приїзду чомусь його затримали та склали на нього протокол.

Згідно зі ст.7 КУпАП провадження у справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням є протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог ст.ст. 251, 252 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків, а також іншими документами.

Згідно ст. 280 КУпАП орган ( посадова особа ) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов»язаний з»ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом»якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з»ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За умовами ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Європейський суд з прав людини, ухвалюючи рішення у справах «Шенк проти Швейцарії» від 12.07.1988 року, «Тейксейра де Кастро проти Португалії» від 09.06.1998 року, «Яллог проти Німеччини» від 11.07.2006 року, «Шабельник проти України» від 19.02.2009 року, зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважні оцінювати надані їм докази, а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією.

При цьому, в силу положень п. 1 ст. 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов'язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.

Відповідно до ст.1 Конституції Україна є суверенною і незалежною, демократичною, соціальною, правовою державою. Людина, її життя і здоров»я, честь і гідність, недоторканість і безпека визнаються в Україні найвищою соціальною цінністю; права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави, яка відповідає перед людиною за свою діяльність; утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обов»язком держави (ст.3 Конституції України).

У відповідності зі ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» від 23.02.2006 року (далі - ЄСПЛ ), не тільки Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція), але й, практика ЄСПЛ застосовується судами України як джерело права, та має більшу юридичну силу чим норми КПК України, оскільки згідно ст.19 Закону, законодавчий орган держави (орган представництва) має здійснювати експертизу та перевірку чинних законів і підзаконних актів на відповідність Конвенції та практиці ЄСПЛ.

На підставі ст.23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами. Проте покарання не є самоціллю, воно виступає необхідним засобом виховання правопорушника і запобігання правопорушенням.

За змістом ст.173 КУпАП дрібне хуліганство це не тільки нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян, а і інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

З обєктивної сторони хуліганство характеризується порушенням громадського порядку, а з субєктивної умисною виною та мотивами явної неповаги до суспільства.

Об'єктом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, є суспільні відносини саме у сфері громадського порядку, і для кваліфікації дій особи за цією статтею встановлення хуліганського мотиву є обовязковим.

Оскільки вчинення дрібного хуліганства можливе лише умисно для наявності в діях особи складу даного правопорушення необхідно встановити, що вона усвідомлювала, що своїми діями порушує громадський порядок та бажає цього. Нецензурна лайка, образи висловлені хоча б і у громадському місці але щодо конкретної особи чи осіб, у зв'язку особистими неприязними відносинами, за відсутності інших сторонніх громадян, складу дрібного хуліганства не утворюють.

Адміністративна відповідальність за ст.173 КУпАП настає тільки тоді, коли дії, перелічені у диспозиції цієї статті, порушують громадський порядок і спокій громадян.

Разом з тим така обставина не була зазначена в протоколі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП.

Вищезазначені пояснення останнього дають підстави стверджувати, що конфлікт між ним та ОСОБА_4 виник на грунті неприязних стосунків та хуліганський мотив в його діях відсутній.

Таким чином, наявні у справі докази та їх належна оцінка вказують на те, що конфлікт між ОСОБА_1 та ОСОБА_4, відбувся не з хуліганських мотивів, а на ґрунті особистих неприязних стосунків, тобто з мотивів особистого характеру, що свідчить про відсутність в діях останнього складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Всі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Європейський суд з прав людини у рішеннях від 07.11.2002 року по справі «Лавентес проти Латвії» та від 08.02.2011 року по справі «Берктай проти Туреччини» наголосив, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву, що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумцій».

Аналізуючи пояснення особи, на яку складено протокол про адміністративні правопорушення, докази, які знаходяться в матеріалах справи в їх сукупності, суд приходить до висновку, що винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП не доведена. Висновок про це суд зробив із сукупності досліджених у справі доказів та фактів, відтак, відповідно до п.1 ст.247 КУпАП провадження у справі підлягає закриттю.

Виходячи з викладеного, керуючись ст. 173, 247, 283, 284 КУпАП, суд, -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ст.173 КУпАП, відповідно до п.1 ст.247 КУпАП закрити у зв»язку з відсутністю в його діях ознак складу адміністративного правопорушення.

Постанову може бути оскаржено протягом 10 днів з моменту її винесення.

Суддя Ленінського районного суду м. Полтави ОСОБА_5