Апеляційний суд міста Києва
П О С Т А Н О В А

3 жовтня 2017 року суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду міста Києва Тютюн Т.М., перевіривши апеляційну скаргу прокурора на постанову судді Шевченківського районного суду м. Києва від 6 липня 2017 року у справі про адміністративне правопорушення щодо

ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця м.Києва, судді Господарського суду міста Києва, що проживає за адресою: АДРЕСА_1,

у с т а н о в и в :

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення ОСОБА_3, обіймаючи посаду судді Господарського суду міста Києва і згідно з п."ґ" п.1 ч.1 ст.3 Закону України "Про запобігання корупції" будучи суб'єктом, на якого поширюється дія цього Закону, всупереч вимогам ст.28 Закону не врегулював реальний конфлікт інтересів шляхом самовідводу та увалив судове рішення у справі № 910/32269/15, яким відмовив ТОВ "Корд Груп" у порушенні справи про банкрутство ТОВ "Градострой" в умовах реального конфлікту інтересів, оскільки сам особисто та член його сім'ї були власниками акцій ТОВ "Градострой", про що ОСОБА_3 зазначав у розділі 7 щорічних декларацій за 2015 і 2016 роки шляхом заповнення відповідної форми на веб-ресурсі https://public.nazk.gov.ua.

Постановою судді Шевченківського районного суду м. Києва від 06.07.2017 року провадження в справі про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, передбачене ч.2 ст.1727 КУпАП, щодо ОСОБА_3 закрито у зв'язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

В апеляційній скарзі прокурор Київської місцевої прокуратури № 10 м. Києва Петренко О.В. просить постанову судді місцевого суду скасувати та прийняти нову постанову, якою накласти на ОСОБА_3 адміністративне стягнення за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.1727 КУпАП, у виді штрафу в розмірі 400 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.

Вважаю, що апеляційна скарга не може бути прийнята до розгляду апеляційним судом і підлягає поверненню особі, яка її подала, з таких підстав.

Частиною 1 статті 250 КУпАП передбачено, що прокурор, заступник прокурора, здійснюючи нагляд за додержанням і правильним застосуванням законів при провадженні в справах про адміністративне правопорушення має право: порушувати провадження в справі про адміністративне правопорушення; знайомитися з матеріалами справи; перевіряти законність дій органів (посадових осіб) при провадженні в справі; брати участь у розгляді справи; заявляти клопотання; давати висновки з питань, що виникають під час розгляду справи; перевіряти правильність застосування відповідними органами (посадовими особами) заходів впливу за адміністративні правопорушення; вносити подання, оскаржувати постанову і рішення по скарзі в

______________________________________________________________________

Справа № 33/796/2601/2017 Постанова винесена суддею Слободянюком П.Л.

Категорія: ст.1727 КУпАП

справі про адміністративне правопорушення, а також вчиняти інші передбачені законом дії. При провадженні у справах про адміністративні правопорушення, передбачені статтями 1724 - 1729 цього Кодексу, участь прокурора у розгляді справи судом є обов'язковою.

Разом з тим, згідно з ч.2 ст.294 КУпАП постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Згідно з ст.287 КУпАП постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено прокурором у випадках, передбачених частиною п'ятою статті 7 цього Кодексу, особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим. Постанова районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду (судді) про накладення адміністративного стягнення може бути оскаржена в порядку, визначеному цим Кодексом.

При цьому відповідно до положень ч.5 ст.7 КУпАП прокурор здійснює нагляд за додержанням законів при застосуванні заходів впливу за адміністративні правопорушення шляхом реалізації повноважень щодо нагляду за додержанням законів виключно при застосуванні заходів примусового характеру, пов'язаних з обмеженням особистої свободи громадян.

Оскільки правом на оскарження постанови судді в справі про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, прокурор не наділений, і дана справа ніяким чином не пов'язана із застосуванням заходів примусового характеру, що пов'язані з обмеженням особистої свободи громадян, вважаю, що апеляційна скарга подана особою, яка не має на це права, що є підставою для її повернення.

Що стосується посилань прокурора, якими він обґрунтовує своє право подавати апеляційну скаргу, на лист Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ № 9-1301/0/4-16 від 12.05.2016 року, то такий лист не є джерелом права, а законодавство України про адміністративні правопорушення складається з Кодексу України про адміністративні правопорушення та інших законів України, як це передбачено ч.1 ст.2 КУпАП, а також Конституції України, яка має найвищу юридичну силу. До того ж, існує і лист № 223-943/0/4-17 від 22.05.2017 року, в якому висвітлена протилежна позиція щодо права прокурора на оскарження.

На підставі викладеного, керуючись ст.294 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу прокурора Київської місцевої прокуратури № 10 м. Києва Петренка О.В. на постанову судді Шевченківського районного суду м. Києва від 6 липня 2017 року в справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_3 повернути особі, яка її подала.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Апеляційного суду

міста Києва Т.М. Тютюн