Справа № 199/2547/17
ПОСТАНОВА

іменем України

18 травня 2017 року місто Дніпро

Суддя Амур-Нижньодніпровського районного суду м. Дніпропетровська Дяченко І.В., за участю: ОСОБА_1 та його захисника - адвоката ОСОБА_2, розглянувши справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, працюючого заступником генерального директора ТОВ «ФК Абсолют фінанс», проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, який притягується за ч. 1 ст. 1551 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу № 131 про адміністративне правопорушення від 06.04.2017, складеного головним державним ревізором-інспектором відділу фактичних перевірок, контролю за готівковими операціями УДФС у Дніпропетровській області ОСОБА_3 за ч. 1 ст. 1551 КУпАП, зазначено, що: «При проведенні фактичної перевірки ТОВ «ФК Абсолют фінанс» () податкова адреса: м. Київ, вул. Ярославів Вал, 10-б, встановлено, що ОСОБА_1, заступником генерального директора ТОВ «ФК Абсолют фінанс», вчинено правопорушення: проведення розрахункової операції у пункті обміну валют за адресою: м. Дніпро, пр.-т ОСОБА_4, б. 2, в якому здійснює діяльність ТОВ «ФК Абсолют фінанс» без застосування реєстратора розрахункових операцій та розрахункової книжки, чим порушено п. 1 ст. 3 Закону України від 06.07.1995 № 265/95-ВР «Про застосування реєстраторів розрахункових операцій у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг» (із змінами та доповненнями) при продажу іноземної валюти, а саме: 50 доларів США».

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 1551 КУпАП, не визнав та пояснив, що на час складення протоколу не було підстав для застосування Товариством реєстратора розрахункових операцій при виконанні операцій з купівлі-продажу іноземної валюти в касі фінансової установи, оскільки Наказом Державної фіскальної служби України від 17.02.2017 № 102 затверджено Державний реєстр реєстраторів розрахункових операцій, відповідно положення абз. 2 п. 7 розділу ІІ Інструкції НБУ № 502 щодо права розпочати роботу фінансової установи, її відокремленого підрозділу та пунктів обміну валюти після реєстрації РРО в органі доходів і зборів, набирають чинності лише з 17.08.2017. Крім того, ОСОБА_1 зазначив про невідповідність протоколу вимогам КУпАП, зокрема щодо неправильної кваліфікації його дій за ч. 1 ст. 1551 КУпАП, оскільки порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків при здійсненні операцій з купівлі-продажу іноземної валюти, при наявності підстав, кваліфікується за ч. 3 цієї статті.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1, його представника ОСОБА_2, перевіривши доводи, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення, дослідивши письмові матеріали справи, вважаю, що провадження по справі підлягає закриттю на підставі п. 1) ч. 1 ст. 247 КУпАП, виходячи з наступного.

Ч. 1 ст. 1551 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків у сфері торгівлі, громадського харчування та послуг. В той же час ч. 3 ст. 1551 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за порушення встановленого законом порядку проведення розрахунків при здійсненні операцій з купівлі-продажу іноземної валюти. Отже ч. 3 є спеціальною по відношенню до ч. 1 цієї статті.

Зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що ОСОБА_1 інкримінується порушення порядку проведення розрахунків при здійсненні операцій з купівлі-продажу іноземної валюти, а саме: 50 доларів США, за що передбачена відповідальність ч. 3 ст. 1551 КУпАП, при тому, що його дії кваліфіковані за ч. 1 ст. 1551 КУпАП, яка не передбачає відповідальності за порушення порядку проведення розрахунків при здійсненні операцій з купівлі-продажу іноземної валюти.

Відповідно до ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначається, окрім іншого, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення.

Тобто, у випадку невірного посилання на норми матеріального права суд не повинен виходити за межі протоколу та усувати такі недоліки.

Зокрема, у рішенні у справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20.09.2016) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

За таких обставин необхідно констатувати, що уповноваженим працівником податкової служби при складенні протоколу про адміністративне правопорушення та кваліфікації дій ОСОБА_1 було невірно застосовано закон, який передбачає відповідальність за дане правопорушення та його дії помилково кваліфіковані за ч. 1 ст. 1551 КУпАП, враховуючи, що ОСОБА_1 у вину фактично ставилося порушення вимог ч. 3 цієї статті.

Приймаючи до уваги викладене, в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 1551 КУпАП, у звязку з чим провадження у справі підлягає закриттю за п. 1) ч. 1 ст. 247 КУпАП. Оскільки справа закривається через процесуальні порушення, допущені під час складення протоколу про адміністративне правопорушення, не має підстав для обговорення та мотивування в даній постанові наявності або відсутності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 3 ст. 1551 КУпАП, оскільки цей склад адміністративного правопорушення йому у вину не інкримінований.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 283, 284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 1551 КУпАП закрити, у зв'язку із відсутністю складу адміністративного правопорушення, на підставі п. 1) ч. 1 ст. 247 КУпАП.

На постанову може бути подана апеляційна скарга особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, а також прокурором у випадках, передбачених ч. 5 ст. 7 та ч. 1 ст. 287 КУпАП, протягом десяти днів з дня її винесення до Апеляційного суду Дніпропетровської області через Амур-Нижньодніпровський районний суд міста Дніпропетровська.

Суддя: І.В. Дяченко

18.04.2017