Справа № 152/1847/16-п
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09 березня 2017 року Суддя Шаргородського районного суду Вінницької області Соколовська Т.О.,

з участю ОСОБА_1,

розглянувши матеріали, які надійшли від Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця та жителя ІНФОРМАЦІЯ_2, українця, громадянина України, одруженого, не працюючого, не інваліда, не пенсіонера, ідентифікаційний номер НОМЕР_1,

- за ст.173 КпАП України,

встановив:

ОСОБА_1 28.11.2016 року приблизно о 16 годині 20 хвилин в с. Хоменки Шаргородського району Вінницької області в приміщенні сільської ради, під час сесії сільської ради, висловлювався непристойними словами, на зауваження не реагував, чим порушив громадський порядок.

У процесі перевірки матеріалів ОСОБА_1 винуватим себе у вчиненні адміністративного правопорушення при вище наведених обставинах не визнав. Суду пояснив, що був присутнім 28.11.2016 року на засіданні сесії сільської ради, де вирішувалися земельні питання, в тому числі за заявою жительки с. Хоменки ОСОБА_2 З приводу звернення ОСОБА_2 до сесійної зали була запрошена землевпорядник сільської ради ОСОБА_3, яка розповсюдила неправдиву інформацію щодо його висловлювань в адресу працівників сільської ради. Його обурила поведінка ОСОБА_3 та дії працівників сільської ради, які протягом багатьох років не взмозі вирішити звернення ОСОБА_2, тому він дійсно, допустив такі висловлювання як: "не сільська рада, а шайка", "дрянь", "сволота". Конкретно в адресу ОСОБА_3 чи в адресу будь кого іншого нецензурної лексики не використовував, образливо не чіплявся.

ОСОБА_3 в суді показала, що працює землевпорядником Хоменківської сільської ради. 28.11.2016 року відбувалася сесія сільської ради і приблизно о 16 годині 20 хвилин в кабінет сільського голови, де відбувалася сесія, її в грубій формі покликав ОСОБА_1, житель с. Хоменки, який був присутнім на засіданні сесії для надання інформації по зверненню ОСОБА_2 Під час її пояснень ОСОБА_1 почав висловлювати в її адресу образливі слова, а також вжив нецензурне слово.

Свідок ОСОБА_4 суду пояснила, що вона є Хоменківським сільським головою. 28.11.2016 року в приміщенні сільської ради проходила 7 сесія Хоменківської сільської ради 7 скликання. Під час сесії ОСОБА_1 розпочав суперечку з землевпорядником ОСОБА_3, висловлювався в адресу останньої образливими та нецензурними словами. Вказана обставина зафіксована на аудіозапису, так як на пленарних засіданнях сесії сільської ради здійснюється звукозапис.

Допитана в суді в якості свідка ОСОБА_5 надала суду аналогічні пояснення.

Свідок ОСОБА_6 суду пояснила, що 28.11.2016 року вона прийшла в сільську раду, щоб попросити у депутатів сприяння у вирішення її звернення про передачу у власність земельної ділянки, яке не вирішується протягом семи років. Суперечка з цього приводу була у сесійній залі, але образливих чи нецензурних слів від ОСОБА_1 вона не чула.

Допитані судом депутати сільської ради ОСОБА_7, ОСОБА_8 суду пояснили, що при проведенні 28.11.2016 року 7 сесії Хоменківської сільської ради 7 скликання, дійсно виникла суперечка між працівниками сільської ради, депутатами та ОСОБА_1, який був присутнім на сесії. Під час суперечки ОСОБА_1 допустив некоректні вислови, але, на їх думку, до цього його спровокувала сільський голова ОСОБА_4

Старший інспектор Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області ОСОБА_9, який складав протокол про адміністративне правопорушення в суді пояснив, що керівництвом Шаргородського ВП Жмеринського ВП ГУНП у Вінницькій області йому було доручено перевірку телефонного повідомлення Хоменківського сільського голови ОСОБА_4 про те, що під час проведення сесії сільської ради порушувався громадський порядок. Він виїхав в сільську раду, відібрав пояснення у свідків, прослухав аудіозапис засідання, в приміщенні сільської ради 09.12.2016 року склав протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1, проте останній в категоричній формі відмовився від ознайомлення з протоколом та надання пояснень.

При прослухуванні аудіозапису засідання Хоменківської сільської ради за 28.11.2016 року, який надано Хоменківським сільським головою ОСОБА_4, судом встановлено, що в ході сесії сільської ради під час суперечки, що виникла між особами присутніми в залі засідання ОСОБА_1 застосовував непристойні висловлювання, такі як: "дрянь", "сволота", "скотина", "не сільська рада, а шайка", а також нецензурне слово.

Разом з тим, судом не встановлено факту образливого чіпляння ОСОБА_1 до ОСОБА_3

Відповідно до ст.245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Згідно ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото - і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото - і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Вимогами ст. 252 КУпАП, передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду…, а також зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст.7 КУпАП провадження у справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до ч.3 ст. 62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ст.19 Закону України "Про міжнародні договори України", ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" стала практика Європейського суду з прав людини є частиною національного законодавства та обов`язкова до застосування судами як джерело права.

Згідно ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість висунутого проти нього обвинувачення.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях зазначав, що допустимість доказів є прерогативою національного права і, за загальним правилом, саме національні суди повноважені оцінювати надані їм докази (п.34 рішення у справі "Тейксейра де Кастор проти Португалії" від 09.06.1998 року, п.54 рішення у справі "Шабельник проти України" від 19.02.2009 року), а порядок збирання доказів, передбачений національним правом, має відповідати основним правам, визнаним Конвенцією про захист прав і основоположних свобод.

Також ЄСПЛ неодноразово наголошував, зокрема в рішеннях у справах "Гурепка проти України (N2)" від 08 квітня 2010 року, "Лучанінов проти України" від 09 червня 2011 року на необхідність суворого дотримання процедури притягнення особи до відповідальності (як кримінальної, так і адміністративної).

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Під складом адміністративного правопорушення розуміється встановлена адміністративним законом сукупність обєктивних і субєктивних ознак, за наявності яких діяння вважається адміністративним правопорушенням.

Стаття 173 КУпАП визначає, що дрібним хуліганством є нецензурна лайка в громадських місцях, або образливе чіпляння до громадян, або інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Виходячи з аналізу ст.173 КУпАП, обєктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ, організацій.

Нецензурна лайка це одна із грубих форм неповаги до громадської моральності, непристойні висловлювання, словесна брутальність.

Образливе чіпляння це докучлива поведінка, повязана з діями щодо ображання, які зневажають честь і гідність людини та утискають чию - небудь волю: хапання за одяг, насильнице утримання за руки, навмисне заморожування проходу або виходу тощо.

Обовязковою ознакою обєктивної сторони адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, є місце його скоєння: громадське місце, в даному випадку це приміщення Хоменківської сільської ради, яке є відкритим для населення, саме в приміщенні сільської ради в кабінеті сільського голови відбувалося засідання сесії сільської ради 28.11.2016 року, на якому були присутні депутати сільської ради та жителі територіальної громади с. Хоменки.

Виходячи з наведеного вважаю, що дії ОСОБА_1 кваліфіковані вірно, оскільки він вчинив дрібне хуліганство, яке полягає у нецензурній лайці як одній із грубих форм неповаги до громадської моральності та непристойних висловлюваннях в громадському місці.

Разом з тим, відповідно до ч. 2 ст. 38 КУпАП, якщо справа про адміністративне правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомча суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніше як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні не пізніш як через три місяці з дня його виявлення.

За приписами п. 7 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за обставин закінчення на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Адміністративне правопорушення ОСОБА_1 вчинене 28.11.2016 року, відтак, провадження у даній справі підлягає закриттю на підставі п.7 ст.247 КУпАП у звязку із закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених ст.38 цього Кодексу.

На підставі викладеного та керуючись ст.38, п.7 ст.247, ст.ст.283, 284 КУпАП,

постановив:

Провадження у справі по обвинуваченню ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП закрити.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня її винесення до Апеляційного суду Вінницької області через Шаргородський районний суд Вінницької області.

Суддя: Т.О. Соколовська