Провадження №3/155/175/17
Справа №155/341/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

02 березня 2017 року суддя Горохівського районного суду Волинської області Чонка В.В., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, жителя ІНФОРМАЦІЯ_2, непрацюючого,

за скоєння ним правопорушення передбаченого ст.174 КпАП України,

ВСТАНОВИВ:

До Горохівського районного суду Волинської області з Горохівського відділу поліції ГУНП у Волинській області надійшов матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1В за ст.174 КУпАП.

З протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що ОСОБА_1 12 лютого 2017 року о 20 годині 30 хвилин, за місцем свого проживання, що в селі Марковичі Горохівського району Волинської області по вулиці Луцькій, 42, на подвірї будинку здійснив постріл в повітря з мисливської рушниці ИЖ-18 №09875.

ОСОБА_1 в судовому засіданні своєї вини не визнав та пояснив, що 12 лютого 2017 року близько 21 години 00 хвилин до нього додому прийшов його двоюрідний брат ОСОБА_2, котрий перебував у нетверезому стані. Стукав у двері. Коли зайшов до помешкання став ображати його та дружину ОСОБА_3 нецензурними словами, шарпав за одяг, намагався схопити дружину за волосся. Щоб припинити зухвалу поведінку його, він дістав свою мисливську рушницю, вийшов з ним надвір і провів один постріл вгору, намагаючись тим самим припинити конфлікт. Жодного умислу спричинити шкоди здоровю ОСОБА_2 чи іншим особам у нього не було.

З письмових пояснень ОСОБА_2 від 12 лютого 2017 року, ОСОБА_3 від 12 лютого 2017 року та ОСОБА_4 від 12 лютого 2017 року вбачається, що дійсно 12 лютого 2017 року близько 21 години 00 хвилин, в селі Марковичі Горохівського району Волинської області по вулиці Луцькій, 42, на подвірї будинку ОСОБА_1 між останнім та його двоюрідним братом ОСОБА_2 виник конфлікт. З метою припинення даного конфлікту ОСОБА_1 здійснив один постріл вгору з належної йому мисливської рушниці ИЖ-18, після чого ОСОБА_2 залишив подвіря і конфлікт припинився.

Заслухавши пояснення ОСОБА_1, дослідивши матеріали справи приходжу до наступного висновку.

У відповідності до положень ч.1 ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до вимог ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Згідно ст.251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно ст.252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до вимог ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ч.1 ст.17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини та основоположних свобод і практику Європейського суду з прав людини як джерело права.

Як зазначив Європейський суд з прав людини у справі «Гурепка проти України» (п.50-55 Рішення від 06.09.2005 року) суд не має сумніву, що в силу суворості санкції справа про адміністративне правопорушення за суттю є кримінальною, а адміністративне покарання фактично носить кримінальний характер з усіма гарантіями ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, що дає підстави для застосування практики Європейського суду з прав людини з кримінальних справ у справах про адміністративні правопорушення залежно від суворості санкції статті Закону.

Європейський суд з прав людини притримується у своїх рішеннях позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа "Коробов проти України" №39598/03 від 21.07.2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування "поза розумним сумнівом" (рішення від 18 січня 1978 року у справі "Ірландія проти Сполученого Королівства" (Ireland v. the United Kingdom), п. 161, Series A заява №25).

Крім того, у справі «Paul and Audrey Edwards v. the United Kingdom» (№46477/99), суд зазначив, що компетентні органи завжди повинні докладати серйозних зусиль для зясування обставин справи і не повинні керуватись необдуманими або необґрунтованими висновками для розслідування, або в якості підстав для прийняття рішень.

Суд відповідно до принципу V, викладеного у Рекомендації №(94) 12 «Незалежність, дієвість та роль суддів», ухваленій Комітетом ОСОБА_5 Європи на 518 засіданні заступників міністрів 13 жовтня 1994 року, судді, зокрема, зобов'язані проводити справу неупереджено, спираючись на власну оцінку фактів та власне тлумачення закону.

Відповідно до Рішення Конституційного Суду України від 22.12.2010 №23-рп/2010 адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до неї ґрунтується на конституційних принципах і правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні, в тому числі і закріпленій в ст.62 Конституції України презумпції невинуватості.

Згідно ст.62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях,усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

У відповідності до розяснень, які містяться в ч.2 п.19 постанови Пленуму Верховного Суду України від 01.11.1996 року №9 «Про застосування Конституції України при здійсненні правосуддя», визнання особи винуватою, може мати місце лише за умови доведеності її вини. Відповідно до ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно висновку за матеріалами розгляду звернення громадян від 13 лютого 2017 року стверджується, що 12 лютого 2017 року о 20 годині 30 хвилин, в селі Марковичі Горохівського району Волинської області по вулиці Луцькій, 42, на подвірї будинку, де проживає ОСОБА_1 між ним та його двоюрідним братом ОСОБА_2 на ґрунті неприязних відносин виник конфлікт в ході якого ОСОБА_2 ображав ОСОБА_1 нецензурними словами, шарпав його за верхній одяг, намагався затіяти бійку. Оскільки ОСОБА_2 відмовлявся самостійно піти з подвіря ОСОБА_6, останній здійснив постріл у повітря з власної мисливської рушниці ИЖ-18. В подальшому, про дану подію ОСОБА_2 повідомив у поліцію.

Відповідно до ст.19 КУпАП, не є адміністративним правопорушенням дія, яка хоч і передбачена цим Кодексом або іншими законами, що встановлюють відповідальність за адміністративні правопорушення, але вчинена в стані необхідної оборони, тобто при захисті державного або громадського порядку, власності, прав і свобод громадян, установленого порядку управління від протиправного посягання шляхом заподіяння посягаючому шкоди, якщо при цьому не було допущено перевищення меж необхідної оборони. Перевищенням меж необхідної оборони визнається явна невідповідність захисту характерові і суспільній шкідливості посягання.

Так, ОСОБА_1, захищаючи інтереси сімї від протиправного посягання ОСОБА_2, не маючи умислу завдати шкоди його здоровю, застосував мисливську зброю, провівши постріл вгору, усуваючи небезпеку за обставин, що склалися не маючи змоги усунути її у інший спосіб.

Враховуючи вищевикладені обставини, суддя дійшов висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст.174 КУпАП, що є підставою для закриття провадження у справі.

Відповідно до п.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає до закриття у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст.9, 19, 245, 247, 280, 283, 284 КпАП України, ст.62 Конституції України,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 за ст.174 КУпАП закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП, у звязку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Рушницю ИЖ-18, калібр 16, серія А, №09875, яка знаходиться на зберіганні в Горохівському ВП ГУНП у Волинській області, повернути ОСОБА_1, як законному володільцю.

Постанова судді може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником або на неї може бути внесено подання прокурора до апеляційного суду Волинської області через Горохівський районний суд Волинської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя /підпис/

Згідно з оригіналом.

Суддя Горохівського районного суду В.В.Чонка