СОСНІВСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД м. ЧЕРКАСИ
Справа № 712/9651/17
Провадження № 3/712/2250/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 жовтня 2017 року, суддя Соснівського районного суду м.Черкаси Бащенко С.М., при секретарі Ляховецькій Ю.Л, за участю прокурора Лисика М.А., правопорушника ОСОБА_1, захисника ОСОБА_2, розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, місце роботи, посада: депутат Черкаської міської ради, працював: директор департаменту з якості ПАТ «АЗОТ», проживаючого: ІНФОРМАЦІЯ_2,

за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч.1,ч.2 ст. 172-7 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

В провадження Соснівського районного суду м. Черкаси 01.08.2017 року надійшли матеріали справи відносно гр. ОСОБА_1 про вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та ч. 2 ст. 172 -7 КУпАП.

Згідно протоколів про адміністративні правопорушення, 25 липня 2017 року, головним спеціалістом Третього відділу (Центральний регіон) Департаменту моніторингу дотримання законодавства про конфлікт інтересів та інших обмежень щодо запобігання корупції ОСОБА_3, як уповноваженою особою Національного агентства з питань запобігання корупції, складені протоколи № 43-03/56 та № 43-03/57, згідно яких ОСОБА_1, як депутат VIII скликання Черкаської міської ради вчинив правопорушення, повязані з корупцією, відповідальність за які передбачена ч.1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, за наступних обставин.

06.04.2017 року на двадцять сьомому позачерговому пленарному засіданні 2-ї сесії Черкаської міської ради VIII скликання, яке відбулось у приміщенні виконавчого комітету Черкаської міської ради за адресою: вул. Байди Вишневецького, 36, кім. 206, м. Черкаси, під час розгляду питання про депутатське звернення депутатів Черкаської міської ради до Президента України, Голови Верховної Ради України, Премєр-міністра України щодо ситуації, що склалася навколо хімічного підприємства Черкаської області ПАТ «АЗОТ», за результатами якого було прийнято рішення № 2-1800 «Про звернення депутатів Черкаської міської ради до Президента України, Голови Верховної Ради України, Премєр- міністра України», депутат Черкаської міської ради VIII скликання ОСОБА_1 не повідомив про наявність у нього реального конфлікту інтересів, чим порушив вимоги, встановлені пунктами 1 та 2 частини першої статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон) та статтею 591 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Так, за підсумками виборів депутатів Черкаської міської ради VIII скликання, які відбулися 25.10.2015 ОСОБА_1 обрано депутатом Черкаської міської ради VIII скликання. Повноваження ОСОБА_1, як депутата селищної ради визнано згідно з протоколом 1-ї сесії Черкаської міської ради VIII скликання від 25.11.2015, відповідно до якого інформацію голови Черкаської міської виборчої комісії про підсумки виборів депутатів Черкаської міської ради VIII скликання та міського голови і визнання їх повноважень прийнято до відома.

Таким чином, відповідно до підпункту «б» пункту 1 частини першої статті 3 Закону

ОСОБА_1 є субєктом на якого поширюється дія Закону.

Відповідно до наказу № 428-УК від 29.08.2012 голови Правління ПАТ «АЗОТ» ОСОБА_4, наданого на запит уповноваженої особи Національного агентства, ОСОБА_1 з 15.03.2014 переведено на постійну роботу директором департаменту з якості ПАТ «АЗОТ».

Таким чином, 06.04.2017 під час засідання Черкаської міської ради VIII скликання у депутата Черкаської міської ради VIII скликання ОСОБА_1 був наявний приватний інтерес, а саме: майновий інтерес, оскільки, будучи директором департаменту з якості ПАТ «АЗОТ» ОСОБА_1 працевлаштований, обіймає відповідну посаду та отримує заробітну плату в ПАТ «АЗОТ» щодо якого приймалося відповідне рішення.

В тексті прийнятого звернення зазначено, що метою прийняття вказаного рішення Черкаською міською радою VIII скликання є покращення становища та отримання прибутку ПАТ «АЗОТ», що свідчить, зокрема, і про покращення матеріального становища директора департаменту з якості ПАТ «АЗОТ» ОСОБА_1, який є депутатом міської ради і безпосередньо голосував за прийняття вказаного рішення.

Так, депутат ОСОБА_1 міг приймати участь у прийнятті зазначеного рішення за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, проте з протоколу 2-ї сесії VIII скликання Черкаської міської ради від 06.04.2017 вбачається, що депутат ОСОБА_1 під час засідання ради, в тому числі і під час розгляду та прийняття рішення «Про звернення депутатів Черкаської міської ради до Президента України, Голови Верховної Ради України, Премєр-міністра України» самостійно публічно не повідомляв про наявність у нього реального конфлікту інтересів.

Факт неповідомлення депутатом Черкаської міської ради ОСОБА_1 про наявність у нього реального конфлікту інтересів також підтверджується листом Черкаської міської ради від 23.06.2017 № 9021-01-3 за підписом міського голови ОСОБА_5, в якому зазначено, що усних чи письмових заяв або повідомлень поданих особисто депутатом ОСОБА_1 про наявність у нього конфлікту інтересів у звязку з прийняттям рішення № 2-1800 під час засідання ради не надходило.

Тому, згідно протоколів про вчинення адміністративного правопорушення, депутат ОСОБА_1, порушив вимоги п. 1 та 2 ч.1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» та вчинив адміністративні правопорушення, передбачені ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Суддя, відповідно до ст. 36 КУпАП справи за зазначеними протоколами про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_1 № 43-03/56 та № 43-03/57 від 25.07.2017 року, за ознаками ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП обєднав в одне провадження за номером 712/9651/17.

В судовому засіданні ОСОБА_1, вину у вчиненні вказаних вище адміністративних правопорушеннях не визнав повністю, заперечував проти складених відносно нього протоколів про адміністративні правопорушення, надав суду письмові заперечення, які приєднані до матеріалів справ.

Прокурор в судовому засіданні підтримав протоколи про адміністративні правопорушення, суду пояснив, що в діях ОСОБА_1 присутній реальний конфлікт інтересів, тому просив суд визнати останнього винним у вчиненні адміністративних правопорушень.

Захисник ОСОБА_2 в судовому засіданні просив закрити провадження у справі відносно ОСОБА_1 у звязку з відсутністю події адміністративних правопорушень, і в діях останнього складу вказаних адміністративних правопорушень.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, вивчивши матеріали справ про адміністративні правопорушення, суддя приходить до наступного висновку.

Виходячи зі змісту ст.7, 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Відповідно до ст. 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і у доведеності перед судом їх переконливості.

За змістом ст.ст. 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об'єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з'ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Так, 25.07.2017 року Національним агентством з питань запобігання корупції складено відносно ОСОБА_1, протокол про адміністративне правопорушення

№ 43-03/56 та протокол про адміністративне правопорушення № 43-03/57 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-7 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

Згідно даних протоколів про вчинення адміністративного правопорушення пов'язаних з корупцією від 25.07.2017 року ОСОБА_1, будучи, відповідно до постанови Черкаської міської виборчої комісії Черкаської області № 189 від 20.11.2015 року, обраним депутатом Черкаської міської ради 8 скликання на чергових місцевих виборах 25.11.2015 року, скоїв адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-7 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП, а саме неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів за наступних обставин:

Відповідно до наказу № 428-УК від 29.08.2012 голови Правління ПАТ «АЗОТ» ОСОБА_4, наданого на запит уповноваженої особи Національного агентства, ОСОБА_1 з 15.03.2014 переведено на постійну роботу директором департаменту з якості ПАТ «АЗОТ».

06.04.2017 року на 27 позачерговому пленарному засіданні 2-ї сесії Черкаської міської ради 8 скликання, під час розгляду питання про депутатське звернення депутатів Черкаської міської ради до Президента України, Голови Верховної Ради України, Премєр - міністра України щодо cитуації, що склалась навколо хімічного підприємства Черкаської області ПАТ «АЗОТ», депутат Черкаської міської ради 8 скликання ОСОБА_1, не повідомив про наявність у нього реального конфлікту інтересів та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів чим порушив вимоги п.п. 1, 2, 3 ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції» та ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Так, в протоколі зазначено, що конфлікт інтересів полягає у тому, що депутат ОСОБА_1, перебуваючи в трудових відносинах з ПАТ «АЗОТ», мав особисту зацікавленість у прийнятті 06.04.2017 року на 27 позачерговому пленарному засіданні 2-ї сесії Черкаської міської ради VIII скликання, рішення про схвалення звернення депутатів Черкаської міської до Президента України, Голови Верховної Ради України, Премєр - України щодо ситуації, що склалась навколо хімічного підприємства Черкаської області ПАТ «АЗОТ», яка полягала у можливості отримання певних матеріальних благ, покращення матеріального становища.

Частиною 1 ст. 6 Закону України «Про статус депутатів міських рад» чітко визначено, що депутат місцевої ради здійснює свої повноваження, не пориваючи з виробничою або службовою діяльністю.

Відповідно до ч. 2 та ч. 4 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» депутат представляє інтереси всієї територіальної громади, має всю повноту прав, що забезпечують його активну участь у діяльності ради та утворюваних нею органів, несе обов'язки перед виборцями, радою та її органами, виконує їх доручення. Депутат зобов'язаний брати участь у роботі сесій ради, засідань постійної та інших комісій ради, до складу яких його обрано.

З матеріалів справи вбачається, що рішенням сесії лише схвалено звернення депутатів Черкаської міської до Президента України, Голови Верховної Ради України, Премєр міністра України щодо ситуації, що склалась навколо хімічного підприємства Черкаської області ПАТ «АЗОТ», рішення прийнято Черкаською міською радою відповідно до вимог ст.ст.25,59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні». Звернення депутатів Черкаської міської ради мотивовано саме захистом інтересів територіальної громади та її частини - виборців свого виборчого округу і відповідає положенням Конституції України та Закону України «Про статус депутатів місцевих рад».

Прийняття рішення про схвалення звернення депутатів Черкаської міської ради до Президента України, Голови Верховної Ради України, Премєр міністра України не надає ніяких прав ПАТ «АЗОТ» та будь-який майновий чи немайновий інтерес депутату ОСОБА_1

Конституцією України визначено, що всі мають право направляти індивідуальні чи колективні письмові звернення або особисто звертатися до органів державної влади, місцевого самоврядування та посадових і службових осіб цих органів, які зобовязані розглянути звернення і дати обгрунтовану відповідь в установлений законом термін (ст. 40). Питання практичної реалізації права на звернення врегульовано Законом України «Про звернення громадян» від 2 жовтня 1996 року. Забезпечуючи громадянам України можливість на звернення, цей Закон деталізує та розвиває конституційні положення, надаючи громадянам право звертатися не тільки в органи державної влади та органи місцевого самоврядування, а й у об'єднання громадян, установи, організації, незалежно від форм власності, на підприємства, в засоби масової інформації, до посадових осіб згідно з їх функціональними обов'язками щодо реалізації своїх соціально-економічних, політичних і особистих прав та законних інтересів чи їх порушення.

Зі змісту звернення депутатів вбачається, що депутати міської ради звернули увагу керівництва держави на критичну ситуацію, що сталась навколо хімічного підприємства області ПАТ «АЗОТ» на якому працюють 4 тис. фахівців. Про наявність загрози в подальшій роботі містоутворюючого підприємства, що може спричинити катастрофічні наслідки. Наголошено на питанні виживання хімічної галузі в Україні загалом, а також небезпеки монополізації українського ринку мінеральних добрив російськими виробниками. Про зупинення антидемпінгових заходів Міністерством економічного розвитку і торгівлі України стосовно мінеральних добрив, які ввозяться з Російської Федерації, про прийняття рішення «Укртрансгаз» про обмеження постачання газу для трьох найбільших хімічних підприємствах держави. Крім того, депутати Черкаської міської ради звернули увагу також на антидержавницькі дії та корумпованість чиновників, які поставили на межу виживання колектив Черкаського підприємства, суміжні виробництва «Черкасиобленерго» та «Черкасигаз», для яких ПАТ «АЗОТ» був найбільшим споживачем. Всі вище перелічені підприємства знаходяться в межах територіальної громади міста ОСОБА_6, яку представляють депутати Черкаської міської ради.

З викладеного слідує про відсутність будь-якого майнового чи немайнового інтересу (матеріальних чи нематеріальних благ та будь-яких переваг) депутата ОСОБА_1, оскільки його голосування було направлене на захист інтересів територіальної громади м. Черкаси.

Крім того, рішення приймалось Черкаською міською радою, тобто колегіальним органом у складі 35-х депутатів, присутніх на сесії. Рішення прийнято одноголосно, тому голос ОСОБА_1 не мав впливу на прийняття рішення, що є обовязковою умовою наявності конфлікту інтересів.

Також в протоколах відсутнє обґрунтування, яким саме чином голосування депутата ОСОБА_1, за схвалення рішення про звернення депутатів Черкаської міської ради до Президента України, Голови Верховної Ради України, Премєр - міністра України щодо ситуації, що склалась навколо хімічного підприємства Черкаської області ПАТ «АЗОТ» вплинуло на будь-який майновий чи немайновий інтерес.

Нормою ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» (далі Закону) визначено поняття, що приватний інтерес це будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у звязку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях; реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

За змістом зазначеної статті суб'єктивна сторона корупційного діяння характеризується тим, що воно вчинюється лише з корисливих мотивів. Особа, яка вчинила таке корупційне діяння, усвідомлює, що вона незаконно використовує свої службові повноваження та незаконно одержує у зв'язку з цим певні матеріальні блага.

Таким чином, навіть при наявності суперечності між особистими інтересами та службовими чи представницькими повноваженнями обов'язковим є встановлення можливості впливу такої суперечності на об'єктивність та неупередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих службових чи представницьких повноважень.

При цьому, конфлікт інтересів має бути реальним (очевидним) і передбачуваним. Так, конфлікт інтересів має місце тоді, коли вказана суперечність фактично вплинула або могла вплинути на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових чи представницьких повноважень.

Отже, згідно діючого законодавства, для висновку про наявність в особи реального конфлікту інтересів та про прийняття нею рішення в умовах реального конфлікту інтересів необхідно встановити: 1) наявність в особи приватного інтересу; 2) наявність суперечності між приватним інтересом особи та її представницькими повноваженнями; 3) наявність впливу цієї суперечності на об'єктивність або неупередженість рішення; 4) наявність повноважень на прийняття рішення.

Обов'язковою ознакою, за якою будь-яка неправомірна поведінка державних службовців або інших осіб, уповноважених на виконання функцій держави, може визнаватися корупційною, є корисливий або інший особистий інтерес таких осіб або інтерес третіх осіб.

Без наявності хоча б одного з фактів із цієї сукупності реальний конфлікт інтересів не виникає. Встановлення цих фактів має бути відображено в протоколі про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, та відповідно в постанові суду.

Водночас, об'єктивна сторона правопорушень за ч. 1, 2 ст.172-7 КУпАП полягає в бездіяльності особи, яка знала про наявність приватних (особистих) інтересів чи обставин, які можуть вплинути на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, привести до невиконання або неналежного виконання своїх посадових обов'язків, тому зобов'язана була повідомити про це своєму керівникові, однак не зробила цього.

Також, субєктивна сторона правопорушення, повязаного з корупцією, передбаченого ст.172-7 КУпАП характеризується тим, що воно вчиняється умисно, особа, яка його вчиняє, усвідомлює, що вона не повідомляє про наявність у неї реального конфлікту інтересів або вчиняє дії чи приймає рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Вважаю, що в діях ОСОБА_1 відсутні дані, які б з достовірністю свідчили про обєктивні та субєктивні ознаки реального конфлікту інтересів, наявності суперечностей між приватним інтересами ОСОБА_1 та його представницькими повноваженнями як депутата Черкаської міської ради, які вплинули на обєктивність та неупередженість прийняття рішення № 2-1800 від 06.04.2017 року під час виконання ним вказаних повноважень, відсутні відомості, які б вказували в чому конкретно полягав цей конфлікт інтересів і в чому це виразилося.

Матеріалами, якими особа, що складала протоколи від 25.07.2017 року доводить винність ОСОБА_1 в скоєнні адміністративних правопорушень, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст. 172-7 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП являються: копія протоколу першої сесії Черкаської міської ради 8 скликання від 25.11.2015 року; копія постанови Черкаської міської виборчої комісії Черкаської області № 189 від 20.11.2015 року з додатком 1 про реєстрацію депутатів Черкаської міської ради; копія протоколу 27 пленарного засідання 2-ї сесії Черкаської міської ради від 06.04.2017 року; копія рішення Черкаської міської ради від 06.04.2017 року № 2-1800; копія протоколу лічильної комісії 2-ї сесії Черкаської міської ради з результатами поіменного голосування при прийнятті рішення від 06.04.2017 року № 2-1800. Однак, вищевказані документи ніяким чином не доводять вину ОСОБА_1, а лише вказують виключно на наявність беззаперечних фактів проведення засідання сесії Черкаської міської ради та прийняття одноголосно рішення.

В протоколах та в матеріалах доданих до них відсутні докази, які б свідчили про те, що в діях особи є склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-7 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП. Матеріали справи не містять даних про наявність корупційного інтересу та умислу щодо вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого вказаною статтею.

При викладених обставинах, судом встановлена відсутність події самих правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП, а також обовязкові складові для притягнення ОСОБА_1 до відповідальності за вказані правопорушення, зокрема наявність у останнього умислу на їх вчинення.

Викладене, узгоджується із положеннями ч.3ст. 62 Конституції України, згідно якої обвинувачення не може ґрунтуватись на припущеннях, що стосується й обвинувачень в адміністративних правопорушеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Вищезазначене також вказує на відсутність законних підстав для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

У відповідності із статтею 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в звязку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах та в порядку, встановленому законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у звязку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п.1 ч.1 ст. 247 та п.1 ч.1 ст. 284 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по адміністративній справі відносно ОСОБА_1 закрити, з підстав відсутності події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 та ч.2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Постанова може бути оскаржена, на підставі ст.294 КУпАП особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови в апеляційний суд Черкаської області.

Суддя Соснівського

районного суду міста ОСОБА_6Бащенко