Роздільнянський районний суд Одеської області
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа № 511/670/17

Номер провадження: 3/511/283/17

"12" травня 2017 р. Роздільнянський районний суд Одеської області в складі головуючого судді Іванова О . В ., секретаря судового засідання Кирилової І.В.,за участю прокурора Шивцова О.М., правопорушника ОСОБА_1, розглянувши матеріали про вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією що надійшли з Управління захисту економіки в Одеській області ДЗЕ НПУ про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, українки, громадянки України, одруженої, депутата Гаївської сільської ради VII скликання, проживаючої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3,

за ч. ч. 1,2 ст.172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

ВСТАНОВИВ :

ОСОБА_1, будучи депутатом Гаївської сільської ради VІІ скликання та являючись, згідно з вимогами п. «б» ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції», суб'єктом відповідальності за корупційні правопорушення, порушила вимоги ст.ст. 28, 35 Закону України «Про запобігання корупції» та ст.59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» щодо врегулювання конфлікту інтересів та вчинила адміністративні правопорушення, передбачені ч.ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП за наступних обставин.

Так, 14.09.2016 року під час пленарного засідання сьомої сесії Гаївської сільської ради у депутата Гаївської сільської ради VII скликання ОСОБА_1 при розгляді питання в особистих інтересах та прийнятті рішення №84 VII «Про надання земельної ділянки в користування», в ході якого було розглянуто питання про надання ОСОБА_1 в тимчасове користування земельну ділянку в розмірі 0,20 га для ведення особистого селянського господарства виник реальний конфлікт інтересів, який полягав у суперечності між її представницькими повноваженнями, як особи, уповноваженої на виконання функцій місцевого самоврядування та приватним інтересом, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняттю рішення.

Однак, ОСОБА_1, будучи депутатом Гаївської сільської ради VII скликання, тобто особою, уповноваженою на виконання функцій місцевого самоврядування, в порушення ст.ст. 28, 35 Закону України «Про запобігання корупції», ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» щодо врегулювання конфлікту інтересів не повідомила у встановленому законом порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, прийняла участь у голосуванні та проголосувала за прийняття зазначеного рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Таким чином, ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.172-7 КУпАП, а саме неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Надалі, ОСОБА_1, 14 вересня 2016 року приблизно о 10:00 годині, знаходячись в сесійні залі будівлі Гаївської сільської ради розташованій за адресою: вул. Колгоспна, 15, с. Гаївка, Роздільнянського району Одеської області при розгляді на пленарному засіданні шостої сесії Гаївської сільської ради сьомого скликання питання в особистих інтересах та прийнятті рішення №84- VII «Про надання земельної ділянки в користування», в ході якого було розглянуто питання про надання ОСОБА_1 в тимчасове користування земельну ділянку в розмірі 0,20 га для ведення особистого селянського господарства в результаті якого у неї виник реальний конфлікт інтересів, в порушення ст.ст 28, 35 Закону України «Про запобігання корупції», ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» проголосувала за прийняття вказаного рішення чим вчинила дію в умовах реального конфлікту інтересів.

Таким чином, ОСОБА_1 скоїла адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-7 КУпАП, а саме вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину свою у вчиненні зазначених правопорушень визнала повністю та суду пояснила, що вчинила правопорушення не навмисно, оскільки не знала діюче законодавство, підтврдила і факт голосування на сесії по своєму питанню та не повідомлення неї будь-кого про наявний конфлікт інтересів.

Прокурор Роздільнянської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_2 просив визнати винною ОСОБА_1 по ч.ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП та притягнути її до адміністративної відповідальності, так як вона дійсно порушила законодавство, будучи субєктом корупційних порушень, не повідомила голову Гаївської сільської ради про наявний у неї конфлікт інтересів та прийняла участі в голосуванні. Просив суд призначити адміністративний вид покарання у вигляді штрафу у розмірі двохсот неоподаткованих мінімумів доходів громадян.

Суд заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративного правопорушення, доводи прокурора, прийшов до висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ч.ч.1,2 ст.172-7 КУпАП та ст.28 ЗУ "Про запобігання корупції" з огляду на наступне.

Так, відповідно до ч. 1 ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання. На пленарному засіданні сьомої сесії Гаївської сільської ради будь-хто не виступав публічно.

Згідно ч. 2 ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції», у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь - який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу. У разі якщо неучасть особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу, у прийнятті рішень цим органом призведе до втрати правомочності цього органу, участь такої особи у прийнятті рішень має здійснюватися під зовнішнім контролем. Рішення про здійснення зовнішнього контролю приймається відповідним колегіальним органом.

Частиною 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв'язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Згідно протоколу пленарного засідання сьомої сесії Гаївської сільської ради Роздільнянського району Одеської області сьомго скликання від 14 вересня 2017 року, на сесії було присутні 12 депутатів, при цьому ОСОБА_1 була серед присутніх. Згідно результатів голосування по рішенню №84-VІІ: за-12, проти-0, утримались -0.

Згідно письмових пояснень, наданих землевпорядником та депутатом Гаївської сільської ради ОСОБА_3, та письмових пояснень ОСОБА_4 - секретаря сільради, ОСОБА_1 а ні до початку голосування, а ні під час голосування та прийняття рішення відносно неї не повідомляла про наявність реального конфлікту інтересів під час прийняття вказаних рішень та прийняла участь у голосуванні.

Окрім того, вина ОСОБА_1 у вчинені нею адміністративних правопорушень, повязаних з корупцією підтверджується наступними документами:

- рішенням Гаївської сільської ради Роздільнянського району Одеської області №84-УІІ «Про надання земельної ділянки в користування», в ході якого було розглянуто питання про надання ОСОБА_1 в тимчасове користування земельну ділянку в розмірі 0,20га для ведення особистого селянського господарства;

- протоколом засідання сьомої сесії сьомого скликання Гаївської сільської ради Роздільнянського району Одеської області від 14.09.2016р., згідно якого остання. була присутня на сесії, не виступила публічно про наявний в неї конфлікту інтересів та проголосувала під час прийняття рішення відносно себе;

- переліком депутатів Гаївської сільської ради, присутніх на пленарному засіданні сьомої сесії сьомого скликання Гаївської сільської ради Роздільнянського району Одеської області, яких відповідно до списку було 12 осіб, в тому числі під порядковим номером «10» ОСОБА_1;

- заявою ОСОБА_1, яка адресована голові Гаївської сільської ради з проханням надати дозвіл на тимчасове користування земельної ділянки;

- письмовими поясненнями свідків ОСОБА_3 та ОСОБА_4

Вищенаведені обставини повністю підтверджуються протоколом про вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією №112, 113 від 24.03.2017 року, складеного оперуповноваженим УЗЕ в Одеській області капітаном поліції ОСОБА_5, згідно якого ОСОБА_1. в порушення ст.ст. 28, 35 Закону України «Про запобігання корупції», ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» щодо врегулювання конфлікту інтересів, не повідомила у встановленому законом порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів та прийняла участь у голосуванні, проголосувавши за прийняття рішення №84-VІІ «Про надання земельної ділянки в користування», де розглядалося вказане питання щодо ОСОБА_1

У примітці до ст.172-7 КУпАП визначене поняття реального конфлікту інтересів, за яким під ним слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Законом, який регулює статус та засади організації органів місцевого самоврядування та визначає правила врегулювання конфлікту інтересів в діяльності голів та депутатів районних рад, являється Закон України «Про місцеве самоврядування в Україні».

Правовою нормою, про необхідність якої наголошено в ч.7 ст.28 та ч.1 ст.35 Закону України «Про запобігання корупції», на переконання суду, є норма, передбачена ч.1 ст.59-1 (конфлікт інтересів) Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», згідно якої сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

У ході судового розгляду встановлено, що ОСОБА_1 є депутатом Гаївської сільської ради Роздільнянського району Одеської області.

Таким чином, відповідно п.п. «б» п. 1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» вона дійсно є суб'єктом відповідальності за корупційні правопорушення.

Частиною 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» визначені обов'язки суб'єктів відповідальності за корупційні правопорушення щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, зокрема, вказані особи зобовязані не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Будучи депутатом Гаївської сільської ради, ОСОБА_1 входить до складу колегіального органу і тому відповідно до ч.2 ст.35 Закону України «Про запобігання корупції», в установленому цією статтею порядку, зобовязана повідомляти Гаївську сільську раду про наявні в неї конфліктів інтересів і не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом в умовах конфлікту інтересів.

Частиною 2 ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь - який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу. У разі якщо неучасть особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу, у прийнятті рішень цим органом призведе до втрати правомочності цього органу, участь такої особи у прийнятті рішень має здійснюватися під зовнішнім контролем. Рішення про здійснення зовнішнього контролю приймається відповідним колегіальним органом.

Суд вважає, що в судовому засіданні знайшло підтвердження і факт неповідомлення ОСОБА_1 колегіального органу про наявний у неї конфлікт інтересів, і факт її голосування по вказаному питанню під час прийняття рішення №84 на засіданні сесії сільради 14.09.2016р., тому в діях ОСОБА_1 наявний склад правопорушення, передбаченого ч.1 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

Таким чином вся сукупність досліджених доказів по справі вказує про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, передбаченого ст.172-7 ч.ч. 1 та 2 КУпАП, так як остання дійсно порушила ст.ст.28, 35 Закону України «Про запобігання корупції» та ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», а саме: неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів та вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів.

Разом з тим, статтею 33 КУпАП передбачені загальні правила накладення стягнення за адміністративне правопорушення, яке повинно накладатися тільки в межах, установлених цим Кодексом та іншими законами України.

Так, у відповідності до ст. 280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Однак вивчивши матеріали справи, вважаю, що справа про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у відповідності до п. 7 ч. 1 ст. 247 КУпАП у звязку зі збігом строку притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності і неможливістю у звязку з цим накладення на неї адміністративного стягнення з огляду на наступне.

Відповідно до п.п. 1, 7 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у звязку з відсутністю події і складу злочину та у звязку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

Згідно до ч.ч. 1, 2 ст. 38 КУпАП якщо справи про адміністративні правопорушення відповідно до цього Кодексу чи інших законів підвідомчі суду (судді), стягнення може бути накладено не пізніш як через три місяці з дня вчинення правопорушення, а при триваючому правопорушенні - не пізніш як через три місяці з дня його виявлення, крім справ про адміністративні правопорушення, зазначені у частині третій цієї статті; адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов'язаного з корупцією може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Як вбачається з довідки начальника Роздільнянського МРВ УСБУ в Одеській області ОСОБА_6 датою виявлення факту антикорупційного законодавства депутатом Гаївської сільради ОСОБА_1 є 10.02.2017 року (а.с.8,9).

Таким чином, суд вважає, що компетентні органи вже встановили факт виявлення правопорушення та днем виявлення даного правопорушення слід рахувати саме 10.02.2017 року, доказів щодо зупинення справи суду не надавалося та сторонами в судовому засіданні не вказувалося.

В зв'язку з чим вбачаються всі підстави для застосування ч. 3 ст. 38 КУпАП та закриття провадження у звязку із закінченням строків притягнення до відповідальності.

Відповідно до ст.40-1 КУпАП України судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення сплачується правопорушником тільки у разі винесення судом (суддею) постанови про накладення адміністративного стягнення, тому підстави для стягнення судового збору відсутні.

На підставі викладеного, керуючись Законом України "Про запобігання корупції", ст.ст. 33, 38, ч.2 ст. 172-4, 221, 268, 277-2, 283, 284, 285 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 по протоколу про адміністративне правопорушення від 24.03.2017 року за ст.172-7 ч.1 та ч.2 КУпАП - закрити в звязку із закінченням строків накладення адміністративного стягнення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником або прокурором протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду Одеської області через Роздільнянський районний суд Одеської області.

Суддя: О. В. Іванова

Постанова набрала законної сили "______" ____________20___р.

Срок предґявлення до виконання постанови 3 місяці.