Справа № 192/190/17
Провадження № 3/192/57/17
ПОСТАНОВА

Іменем України

"27" квітня 2017 р. суддя Солонянського районного суду Дніпропетровської області Стрельников О.О., розглянувши в смт Солоне матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, який народився 1959 року листопада місяця 09 числа в м. Дніпропетровськ, зареєстрований та проживає в ІНФОРМАЦІЯ_1, працює начальником управління соціального захисту населення Солонянської районної державної адміністрації, середньомісячний дохід 5000 грн., ідентифікаційний номер НОМЕР_1, протягом року до адміністративної відповідальності не притягався,

за правопорушення, передбачене ч. 2 ст. 1727 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

До суду на дійшов протокол про адміністративне правопорушення повязане з корупцією № 187 від 10 лютого 2017 року, згідно якого встановлено, що ОСОБА_1, обіймаючи посаду начальника управління соціального захисту населення Солонянської районної державної адміністрації Дніпропетровської області з 02 листопада 1998 року і до теперішнього часу, будучи відповідно до підпункту в п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» субєктом відповідальності за корупційні правопорушення, а саме держаним службовцем і субєктом на якого поширюється дія цих обмежень, порушив вимоги п. 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», щодо не вчинення дій та не прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів, вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією за таких обставин.

Відповідно до положення про преміювання державних службовців Солонянської райдержадміністрації, встановлення премій державним службовцям проводиться керівником державної служби головою районної державної адміністрації. Заступники голови райдержадміністрації, керівники самостійних структурних підрозділів або особи, які їх замінюють, на основі розрахунків, наданих відділом фінансово-господарського забезпечення чи бухгалтерськими службами структурних підрозділів, готують обґрунтоване подання голові райдержадміністрації щодо встановлення розміру місячної або квартальної премії кожному державному службовцю з урахуванням пропозицій безпосередніх керівників державних службовців.

25 листопада 2016 року ОСОБА_1, як начальником управління соціального захисту населення Солонянської районної державної адміністрації Дніпропетровської області, було видано наказ по управлінню № 24-к «Про преміювання працівників управління за листопад 2016 року», яким визначено розмір 50% премії 6 працівникам, 100% премії 2 працівникам, окрім начальника управління, премія якому встановлюється головою райдержадміністрації за поданням керуючого заступника. Того ж дня вказаний наказ передано на виконання до відділу бухгалтерського обліку та звітності управління.

За наказом начальника управління соціального захисту населення Солонянської районної державної адміністрації Дніпропетровської області ОСОБА_1, 25 листопада 2016 року відділом бухгалтерського обліку та звітності управління підготовлено розрахунково-платіжну відомість за листопад 2016 року в якій, окрім осіб, зазначених у наказі від 25 листопада 2016 року № 24-к також встановлено премію у розмірі 100% начальникові управління ОСОБА_1 за усним наказом останнього, яка підписана ним та головним бухгалтером ОСОБА_2

В подальшому на підставі виданої відомості підготовлено платіжні доручення № 227 та № 228 від 25 листопада 2016 року, які того ж дня направлено для виплати до управління Державної казначейської служби України в Солонянському районі Дніпропетровської області ОСОБА_1 було нараховано та виплачено заробітну плату, що підтверджується його підписами.

На виконання вимог Закону України «Про державну службу» та Положення про преміювання державних службовців Солонянської райдержадміністрації подання на преміювання начальника управління соціального захисту населення Солонянської районної державної адміністрації Дніпропетровської області у розмірі 100% було подано на підпис в.о. голови Солонянської райдержадміністрації відповідним керуючим заступником, яким накладено резолюцію про доцільність преміювання ОСОБА_1 у розмірі середнього відсотку по управлінню соціального захисту.

28 листопада 2016 року розпорядженням в.о голови Солонянської райдержадміністрації від 28 листопада 2016 року № К-284/0/228-16 «Про преміювання ОСОБА_1Л.» яким визначено «Преміювати ОСОБА_1 начальника управління соціального захисту населення Солонянської районної державної адміністрації Дніпропетровської області за підсумками роботи у листопаді 2016 року у розмірі, який не повинен перевищувати середній відсоток преміювання від посадового окладу, установленого в цілому для колективу установи за фактично відпрацьований час». Тобто розмір премії ОСОБА_1 не може сягати 100%, так як відповідно до наказу по управлінню соціального захисту населення № 24-к від 25 листопада 2016 року унеможливлює середній розмір премії 100%.

В судовому засіданні, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності вину у вчиненні адміністративному правопорушенні передбаченого ч. 2 ст. 1727 КУпАП не визнав та пояснив, що на його думку виникла технічна помилка, оскільки згідно наявного в управлінні соціального захисту наказу № 24-к від 25 листопада 2016 року, премія надавалась двом працівникам в розмірі 100% і нікому більше. Що за копія наказу № 24-к, що міститься в матеріалах справи про адміністративне правопорушення та надана Солонянською райдержадміністрацією йому не відомо, оскільки такого наказу він не видавав. Також зазначив, що жодних корупційних дій не вчиняв і вину у скоєнні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 1727 КУпАП він не визнає.

Захисник в судовому засіданні підтримала позицію свого підзахисного, також зазначила, що протокол складений в порушення Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції, затвердженої наказом МВС № 1376 від 06 листопада 2015 року, а саме не на спеціальному бланку, крім того, в протоколі не зазначено час вчинення адміністративного правопорушення та місце вчинення, а також в протоколі не зазначено, які саме документи додаються до протоколу, а наявні в справі докази отриманні в порушення порядку встановленого діючим законодавством та з перевищенням повноважень особи, що склала протокол.

Прокурор в судовому засіданні пояснень не надавав.

Дослідивши всебічно, повно і об'єктивно всі обставини справи в їх сукупності, вважаю, що провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю у звязку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення ч. 2 ст. 1727 КУпАП, з таких підстав.

Відповідно до ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Як вбачається зі змісту протоколу про адміністративне правопорушення в ньому відсутні час вчинення правопорушення та місце його вчинення, а також відсутнє посилання на характер дій ОСОБА_1, умисний чи неумисний.

Окрім цього, згідно п. 5 розділу ІІ затвердженої наказом МВС № 1376 від 06 листопада 2015 року Інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції протокол про адміністративне правопорушення (додаток 1) складається на спеціальному бланку, що виготовлений друкарським способом згідно з технічним описом бланка протоколу про адміністративне правопорушення (додаток 2), на якому проставлено відповідні серію та номер.

Разом з тим направлений до суду для розгляду протокол про адміністративне правопорушення № 187 від 10 лютого 2017 року складений в порушення вищезазначеної норми не на бланку, а шляхом роздрукування на простих аркушах паперу (а.с. 1-8).

При цьому всі викладені в протоколі про адміністративне правопорушення обставини повинні бути належним чином перевірені та доводитися сукупністю належних і допустимих доказів.

Слід наголосити, що суддя розглядаючи справу про адміністративне правопорушення не вправі самостійно змінювати на шкоду особі фабулу, викладену у протоколі про адміністративне правопорушення, яка, по суті, становить виклад обвинувачення у вчиненні певного правопорушення, винуватість у скоєнні якого певною особою має доводитися в суді; суддя також не має права самостійно відшукувати докази винуватості особи у вчиненні правопорушення. Адже діючи таким чином, суддя неминуче перебиратиме на себе функції обвинувача, позбавляючись статусу незалежного органу правосуддя, що є порушенням ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі Конвенція).

Так, ч. 1 ст. 6 Конвенції передбачає, що «кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який … встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення».

Відповідно до ч. 2 ст. 6 Конвенції «кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, вважається невинуватим доти, доки його вину не буде доведено в законному порядку». А згідно з положеннями ч. 3 ст. 6 Конвенції кожний обвинувачений у вчиненні кримінального правопорушення має щонайменше такі права: мати час і можливості, необхідні для підготовки свого захисту; захищати себе особисто чи використовувати юридичну допомогу захисника, вибраного на власний розсуд, або за браком достатніх коштів для оплати юридичної допомоги захисника одержувати таку допомогу безоплатно, коли цього вимагають інтереси правосуддя, тощо.

Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) поширює стандарти, які встановлює Конвенція для кримінального провадження, на провадження у справах про адміністративні правопорушення.

У справі «Карелін проти Росії» («Karelin v. Russia», заява № 926/08, рішення від 20 вересня 2016 року) ЄСПЛ розглянув ситуацію, коли національний суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення без участі сторони обвинувачення, що цілком відповідало нормам російського законодавства, ініціював дослідження доказів обвинувачення та за результатами дослідження доказів притягнув особу до відповідальності, уточнивши в судовому рішенні фабулу правопорушення, усунувши певні розбіжності та неточності, які мали місце в протоколі про адміністративне правопорушення. При цьому, за логікою ЄСПЛ, за умови відсутності сторони обвинувачення та при наявності певної неповноти чи суперечностей, суду не залишилося нічого іншого, як взяти на себе функції сторони обвинувачення, самостійно відшукуючи докази винуватості особи, що становить порушення ч. 1 ст. 6 Конвенції в частині дотримання принципу рівності сторін і вимог змагального процесу (за цих умов особа позбавлена можливості захищатися від висунутого проти нього обвинувачення перед незалежним судом, а навпаки вона має захищатися від обвинувачення, яке, по суті, судом підтримується).

Таким чином, враховуючи вказані обставини, а саме порушення вимог ст. 256 КУпАП, щодо не зазначення часу та місця вчинення правопорушення та направленості дій ОСОБА_1 та положень вищезазначеної інструкції, щодо форми протоколу, прийти до висновку про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення не надається можливим і тому оцінка досліджених в судовому засіданні доказів не проводиться, оскільки відсутня конкретизація адміністративного правопорушення, яке на думку особи, що скала протокол вчинив ОСОБА_1

У звязку з чим, згідно ст. 247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю, за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення передбаченого ч. 2 ст. 1727 КУпАП.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 1727, 247, 256 КУпАП, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення правопорушення передбачене ч. 2 ст. 1727 КУпАП закрити, за відсутності в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді може бути оскаржена до апеляційного суду Дніпропетровської області через Солонянський районний суд Дніпропетровської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя О.О.Стрельников