3/311/243/2017 Провадження № 3/311/243/2017
ПОСТАНОВА

Іменем України

20.04.2017 м. Василівка

20 квітня 2017 року Суддя Василівського районного суду Запорізької області Сидоренко Ю.В., за участю захисника адвоката ОСОБА_1, розглянувши адміністративний матеріал (протокол серія АА № 709976 від 24 лютого 2017 року), який надійшов з Дніпрорудненського ВП Василівського ВП ГУНП України в Запорізькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянки України, не заміжньої, утриманців немає, не працюючої, не зареєстрованої, фактично проживаючої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3,

за ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії АА № 709976 від 24 лютого 2017 року, складеного старшим дільничним Дніпрорудненського ВП Василівського ВП ГУНП України в Запорізькій області ОСОБА_3 за ст.173 КУпАП відносно ОСОБА_2 вбачається, що остання 03.02.2017 року при здійсненні телефоних викликів до Дніпрорудненського ВП Василівського ВП ГУНП в Запорізькій області, висловлювалась нецензурною лайкою на адресу співробітників Дніпрорудненського ВП в присутності понятих при проведенні обшуку в її квартирі АДРЕСА_1.

В судовому засіданні ОСОБА_2 вину у вчиненні інкримінованого адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП не визнала, проти фактичних обставин, викладених у складеному відносно неї протоколі про адміністративне правопорушення заперечує та в судовому засіданні пояснила, що близько о 09-00 годині 03.02.2017 року у її квартирі працівниками поліції здійснювався обшук. При цьому вона не перешкоджала вчиняти дану слідчу дію. Однак, під час проведення обшуку працівники поліції почали знищувати її особисте майно та майно інших громадян, яке знаходилось у неї вдома, а саме побутову техніку та оргтехніку, яку ремонтував мій співмешканець. На її зауваження не знищувати майно, працівник поліції ОСОБА_4 продовжував кидати на підлогу, бити, пошкоджувати та нищити побутову та оргтехніку, яка їй не належала. Під час вчинення таких протиправних дій зі сторони працівника поліції вона змушена була викликати по телефону наряд поліції та повідомити про вчинення злочину. Однак, працівники поліції на її виклик не реагували, тому вога вимушена була декілька разів телефонувати до їм та просити приїхати за місцем її мешкання. Вона не пам'ятає чи висловилась ненормативною лексикою в той час, коли викликала працівників поліції, оскільки знаходилася у підвищеному емоційному стані, який був викликаний неправомірною поведінкою працівників поліції, які проводили в квартирі обшук та на її зауваження про вчинення злочину не реагували. Вважає, що будь-яких хуліганських дій вона не вчиняла, осквльки захищала своє майно від протиправних дій працівників СУ ГУНП в Запорізькій області. Просив провадження по справі про адміністративне правопорушення про притягнення її до адміністративної відповідальності за 173 КпАП України закрити.

Захисник ОСОБА_1 просить провадження по справі закрити у зв'язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення посилаючись на те, що ОСОБА_2 не порушувала громадський порядок та спокій громадян, оскільки остання знаходилась у своїй квартирі і її поведінка викликана неправомірними діями працівниками поліції, які здійснювали обшук, та вважає, що в діях ОСОБА_2 не було прямого чи непрямого умислу, направленого на порушення громадського порядку та спокою громадян, оскільки такий порядок вона не порушувала, а лише намагалась захистити свої інтереси та майно, яке нищили під час обшуку працівники поліці

Вислухавши в судовому засіданні пояснення ОСОБА_2 та думку захисника ОСОБА_1, повно та всебічно вивчивши надані матеріали справи про адміністративне правопорушення, а саме: протокол серії АА № 709976 від 24 лютого 2017 року, висновок за рапортом співробітника ОСОБА_5 ЖЄО №407 від 03 лютого 2017 року, рапорт старшого чергового Дніпрорудненського ВП Василівського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_5 від 03.02.2017 року, рапорт помічника чергового Дніпрорудненського ВП Василівського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_6, письмові поясненнями ОСОБА_7, ОСОБА_8, ОСОБА_2, ОСОБА_9, копію ухвали слідчого судді Орджонікідзевського районного суду Запорізької області від 27 січня 2017 року про надання дозволу на проведення обшуку квартири, копію протоколу обшуку від 03 лютого 2017 року, рапорт старшого інспектора СПД Дніпрорпудненського ВП Василівського ВП ГУНП в Запорізькій області ОСОБА_3, копію паспорта на імя ОСОБА_2, форму №1 пошукової системи Армор на імя ОСОБА_2, довідку-характеристку №201 від 23.03.2017 року, повідомлення №1915/55/01-2017 від 23.03.2017 року в.о.начальника Дніпрорудненського ВП Василівського ВП ГУНП в Запорізькій області Щербини Є.А., повідомлення головного лікаря КУ «Дніпрорудненська міська лікарня Дніпрорудненської міської ради Василівського району Запорізької області ОСОБА_10 №361 від 27 березня 2017 року, оглянувши в судовому засіданні носії інформації у вигляді DVD-R дисків щодо подій від 03.02.2017 року, суд вважає, що в діях ОСОБА_2 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП з наступних підстав.

У відповідності до ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов'язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Стаття 9 ч.1 КУпАП зазначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з'ясування обставин по справі.

Згідно вимог ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до приписів ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення), місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвище, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Постанова судді, згідно ст.283 КУпАП України, має ґрунтуватися на обставинах, установлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Відповідно до положень ст.251 КУпАП України доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа ) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 173 КУпАП встановлено відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Для визначення поняття громадський порядок суд виходить із загальноприйнятого тлумачення цього поняття та встановленої судової практики про те, що громадський порядок - це стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров'я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, права на відпочинок, усталених правил співжиття, комунікації (спілкування), у поведінці в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного, у нормальному функціонуванні органів державної влади, місцевого самоврядування, різних установ, організацій, громадських об'єднань, інших інституцій, які займаються корисною суспільною діяльністю.

Посягання на ці відносини здійснюються в активній формі, в основному з ініціативи правопорушника або через використання незначного (нікчемного) приводу, як правило, відбуваються в публічних (громадських, людних) місцях, супроводжуються ненормативною (брутальною, нецензурною) лексикою та/або фізичним насильством, зокрема із використанням травмуючих властивостей таких предметів, як вогнепальна зброя, і призводять до заподіяння моральної та матеріальної шкоди.

Об»єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об»єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обов»язковою ознакою обєктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу. До таких місць можна віднести підїзди житлових будинків, підземні переходи, ліфти, таксофони, заклади охорони здоровя, навчальні та освітньо-виховні заклади, дитячі майданчики, спортивні майданчики та приміщення закритих спортивних споруд, громадський транспорт; стадіони, приміщення відкритих та закритих спортивних споруд, заклади громадського харчування, приміщення закладів культури, приміщення органів державної влади та органів місцевого самоврядування, інших державних установ; приміщення підприємств, установ та організацій всіх форм власності.

Також обов»язковою ознакою об»єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, є наслідки у вигляді порушення громадського спокою і спокою громадян.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення та доданих до нього матеріалів, ОСОБА_2 висловлювалася нецензурною лайкою за місцем свого фактичного проживання, безпосередньо в квартирі АДРЕСА_1, в якій проводився обшук працівниками СУ ГУНП в Запорізькій області на підставі ухвали слідчого судді Орджонікідзевського районного суду Запорізької області від 27 січня 2017 року. При цьому, за межі своєї квартири ОСОБА_2 не виходила, захищала свою власність. Додані інспектором до складеного ним протоколу про адміністративне правопорушення матеріали з приводу перебування ОСОБА_2 за місцем свого проживання та висловлювання нецензурною лайкою на адресу співробітників поліції при здійсненні нею телефоних викликів до Дніпрорудненського ВП Василівського ВП ГУНП в Запорізькій області, не свідчать про вчинення ОСОБА_2 адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП та не доводять вину ОСОБА_2 у вчиненні саме дрібного хуліганства, оскільки хуліганський мотив відсутній.

Таким чином, ОСОБА_2 перебувала за місцем свого фактичного проживання, яке не являється громадським місцем, а тому ОСОБА_2 не могла порушувати громадський порядок і спокій громадян на території власного домоволодіння.

Крім того, надані до адміністративного протоколу матеріали не містять посилань на те, що діями ОСОБА_2 було порушено громадський порядок і спокій громадян. Сам факт висловлювання особою нецензурної лайки без настання наслідків, які свідчать про порушення громадського порядку та спокою громадян, не утворюють склад адміністративного правопорушення передбаченого статті 173 КУпАП.

Будь-яких інших доказів вини ОСОБА_2 не представлено.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Враховуючи, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Усі сумніви щодо доведеності вини суд трактує на користь особи, що притягується до адміністративної відповідальності.

Пункт 1 частини 1 статті 247 КпАП (обставини, що виключають провадження в справі про адміністративне правопорушення) визначає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю в разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Як наслідок, статтею 252 КпАП України, передбачено, що орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Аналізуючи докази по справі, суд прийшов до висновку, що провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв'язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі п.1 ст.247 КУпАП, керуючись ст.ст.173, 221, 251, 252, 283, 284, 285, 287-289 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ст.173 КУпАП - закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга подаються до апеляційного суду Запорізької області через Василівський районний суд.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя

Василівського районного суду

Запорізької області ОСОБА_11