Провадження № 3/761/472/2017
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

20 січня 2017 року суддя Шевченківського районного суду м. Києва Осаулов А.А., розглянувши матеріали, що надійшли від Національної комісії з цінних паперів та фондового ринку про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, працюючого на посаді генерального директора ТОВ «Таск-Брокер», проживаючого за адресою: АДРЕСА_1,

за ч. 1 ст. 166-9 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення від 09.12.2016, у період проведення планової перевірки з 03.11.2016 по 09.12.2016 щодо дотримання вимог законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення ТОВ «Таск-Брокер» було встановлено, що процесі проведення ідентифікації клієнта Вейтфорд Інвестментс Лімітед (Veitford Investments Limited) 06.10.2016 суб'єктом не встановлені всі необхідні ідентифікаційні дані особи ОСОБА_2, яка має право розпоряджатись рахунком та/або майном, зокрема, відсутні номер паспорту або іншого документа, що посвідчує особу та відповідно до законодавства України може бути використаний на території України для укладення правочинів, дата його видачі та орган, що його видав.

Вейтфорд Інвестментс Лімітед є клієнтом ТОВ «Таск-Брокер» на підставі договору про обслуговування рахунку в цінних паперах №400008 від 06.10.2016 (договір про відкриття та обслуговування рахунку в цінних паперах). Перша проведена облікова фінансова операція на рахунку клієнта 11.10.2016.

Таким чином, гр. ОСОБА_1 порушив п. 2 ч. 10 ст. 9 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення». Тобто вчинив правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 166-9 КУпАП.

В судовому засіданні гр. ОСОБА_1 не погодився із викладеним в протоколі про адміністративне правопорушення, зазначив, що встановлення факту наявності чи відсутності правопорушення в діях юридичної особи здійснюється шляхом розгляду Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку (далі по тексту - НКЦПФР) справи про адміністративне правопорушення та винесення рішення, яке оформлюється у вигляді постанови. Разом з тим, НКЦПФР на момент розгляду справи не розглядала справу про правопорушення стосовно ТОВ «Таск-Брокер» та не приймала рішення за результатами проведеної перевірки. А оскільки факт наявності правопорушення в діях ТОВ «Таск-Брокер» не встановлений в передбаченому законодавством порядку, то і відсутні підстави для притягнення до адміністративної відповідальності гр. ОСОБА_1 як керівника вказаного Товариства. Крім того, гр. ОСОБА_1 вважає, що Комісією зроблений невірний висновок, викладений в Акті, оскільки ідентифікація Вейтфорд Інвестментс Лімітед була здійснена ТОВ «Таск-Брокер» ще в 2012 році до встановлення ділових відносин під час укладення договору купівлі-продажу цінних паперів, стороною якого був Вейтфорд Інвестментс Лімітед. Серед інших необхідних даних були встановлені всі ідентифікаційні дані особи ОСОБА_2, в тому числі номер паспорту, дата його видачі та орган, що його видав. Оскільки такі дані були отримані ТОВ «Таск-Брокер» ще в 2012 році, вони були відсутні під час перевірки, зазначеної в протоколі, оскільки вказана перевірка охоплювала період з 01.01.2014 по 03.11.2016. У зв'язку з вищевикладеним, просив закрити провадження по справі на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв'язку з відсутністю події і складу правопорушення.

Відповідно до п. 2 ч. 2 ст. 6 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення», суб'єкт первинного фінансового моніторингу зобов'язаний здійснювати ідентифікацію, верифікацію клієнта (представника клієнта), вивчення клієнта та уточнення інформації про клієнта у випадках, встановлених законом.

Ідентифікація та верифікація клієнта здійснюється, зокрема, у разі встановлення ділових відносин (ч. 3 ст. 9 Закону). Відповідно до ч. 8 ст. 9 Закону, ідентифікація та верифікація клієнта здійснюються до/або під час встановлення ділових відносин, вчинення правочинів (крім випадків, передбачених цим Законом), але до проведення фінансової операції, відкриття рахунка.

Згідно п. 1 ч. 10 ст. 9 Закону, під час ідентифікації та верифікації нерезидентів суб'єкти первинного фінансового моніторингу встановлюють, зокрема, для фізичної особи - прізвище, ім'я та (за наявності) по батькові, дату народження, номер (та за наявності - серію) паспорта (або іншого документа, що посвідчує особу та відповідно до законодавства України може бути використаний на території України для укладення правочинів), дату видачі та орган, що його видав, громадянство.

Разом з тим, порядок здійснення Національною комісією з цінних паперів та фондового ринку контролю за дотриманням професійними учасниками фондового ринку (ринку цінних паперів) вимог законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення шляхом проведення планових виїзних та позапланових виїзних і безвиїзних перевірок, встановлений Порядком контролю за дотриманням професійними учасниками фондового ринку (ринку цінних паперів) вимог законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, затвердженого рішенням НКЦПФР від 17.07.2015 № 1038 (далі по тексту - порядок).

За результатами виїзної перевірки робоча група складає у двох примірниках Акт планової/позапланової перевірки дотримання вимог законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення (далі - Акт перевірки) за встановленою формою (додаток 7), який підписують керівник та члени робочої групи не пізніше дати закінчення терміну дії доручення на проведення перевірки. Другий примірник Акта перевірки під особистий підпис вручається посадовій (уповноваженій) особі суб'єкта первинного фінансового моніторингу за місцем проведення перевірки (п. 3 Розділу V Порядку).

Відповідно до п. 6 Розділу V Порядку, в Акті перевірки викладаються всі виявлені під час перевірки обставини та порушення в діяльності суб'єкта первинного фінансового моніторингу законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення.

Частиною першою статті 166-9 КУпАП передбачено відповідальність за порушення вимог щодо ідентифікації, верифікації клієнта (представника клієнта), вивчення клієнта, уточнення інформації про клієнта; неподання, несвоєчасне подання, порушення порядку подання або подання центральному органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення, недостовірної інформації у випадках, передбачених законодавством; порушення вимог щодо зберігання офіційних документів, інших документів (у тому числі створені суб'єктом первинного фінансового моніторингу електронні документи), їх копії щодо ідентифікації осіб (клієнтів, представників клієнтів), а також осіб, яким суб'єктом первинного фінансового моніторингу було відмовлено у проведенні фінансових операцій, вивчення клієнта, уточнення інформації про клієнта, а також усіх документів, що стосуються ділових відносин (проведення фінансової операції) з клієнтом (включаючи результати будь-якого аналізу під час здійснення заходів щодо верифікації клієнта/поглибленої перевірки клієнта), а також даних про фінансові операції; порушення порядку зупинення фінансових (фінансової) операцій (операції).

Суд, вислухавши особу, що притягається до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи - протокол про адміністративне правопорушення від 09.12.2016 з доданими до нього матеріалами, приходить до висновку, що в діях гр. ОСОБА_1 відсутній склад правопорушення, передбачений ч. 1 ст. 166-9 КУпАП, оскільки до матеріалів справи не надано належних та допустимих доказів, які підтверджували обставини, викладені в протоколі про адміністративне правопорушення. Зокрема, до матеріалів справи контролюючим органом не надано Акту, в якому зазначені виявлені порушення. Крім того, не вбачається також, що у керівника з приводу зазначених в протоколі порушень, були відібрані відповідні пояснення.

Наданим в судовому засіданні гр. ОСОБА_1 Актом перевірки також не зафіксовано факт порушення гр. ОСОБА_1 п. 2 ч. 10 ст. 9 Закону України «Про запобігання та протидію легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, фінансуванню тероризму та фінансуванню розповсюдження зброї масового знищення».

Щодо невстановлення необхідних ідентифікаційних даних особи ОСОБА_2, про що зазначено в протоколі про адміністративне правопорушення, то суд вважає за необхідне зазначити, що у відповідності до ч. 8 ст. 9 Закону, ідентифікація та верифікація клієнта здійснюються до/або під час встановлення ділових відносин, вчинення правочинів (крім випадків, передбачених цим Законом), але до проведення фінансової операції, відкриття рахунка.

Перевіряючим органом не було встановлено, а до матеріалів справи не було надано доказів того, чи проводилась ідентифікація вказаної особи до укладення договору про обслуговування рахунку в цінних паперах №400008 від 06.10.2016, не відібрано відповідних пояснень і в гр. ОСОБА_1 В той же час гр. ОСОБА_1 в судовому засіданні було надано нотаріальну посвідчену в 2014 році копію паспорту ОСОБА_2, що вказує на ідентифікацію останнього ще в 2014 році та виключає ознаки складу правопорушення за ч. 1 ст. 166-9 КУпАП в діях ОСОБА_1

Згідно з положеннями ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що грунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю (ст. 252 КУпАП).

Згідно з п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути почато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ст. 22, 166-9, 283-285 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 за ч. 1 ст. 166-9 КУпАП - закрити, у зв'язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10 днів з дня винесення постанови до Апеляційного суду м. Києва через Шевченківський районний суд м. Києва.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого ст. 32 КУпАП.

Суддя: