Справа № 713/112/17
Провадження №3/713/42/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.01.2017 м. Вижниця

Суддя Вижницького районного суду Чернівецької області Кибич І.А., перевіривши справу про адміністративне правопорушення, яка поступила з Вижницького відділення поліції Кіцманського відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованого та жителя ІНФОРМАЦІЯ_2, 4-й провулок Кармелюка, 3, Вижницького району Чернівецької області, не одруженого, пенсіонера, за ст.173-2 ч. 1 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

25.01.2017 року до Вижницького районного суду Чернівецької області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серія АА 36 №591396 від 05.01.2017 року за ст.173-2 ч.1 КУпАП відносно ОСОБА_1, згідно якого, останній 05.01.2017 року близько 20-00 год., знаходячись по місцю проживання в смт.Берегомет, 4-й провулок Кармелюка, 3, Вижницького району Чернівецької області, вчинив суперечку з своєю співмешканкою ОСОБА_2, під час якої ображав її нецензурною лайкою, своїми діями завдав останній шкоди психічному здоровю.

В судовому засіданні ОСОБА_1, вину у вчиненні насильства в сімї не визнав, пояснив, що з ОСОБА_2, розлучений, незважаючи на те, що проживають в одному будинку, однак спільне господарство не ведуть, не проживають однією сімєю, подружніх стосунків не підтримують, не повязані спільним побутом і не мають взаємних прав та обовязків.

В судовому засіданні ОСОБА_2 зазначила, що незважаючи на те, що з ОСОБА_1 розлучені, разом проживали як сімя, однак з травня 2016 року не повязані спільним побутом, не мають спільного бюджету, проживають в окремих кімнатах, їх не повязують взаємні права та обовязки як подружжя.

Перевіривши справу вважаю, що протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам Кодексу України про адміністративні правопорушення та підлягає поверненню для належного оформлення виходячи з наступного.

У відповідності до ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов'язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Стаття 9 ч.1 КУпАП зазначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з'ясування обставин по справі.

Згідно вимог ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про попередження насильства в сімї» від 15.11.2001 року, насильство в сім'ї - будь-які умисні дії фізичного, сексуального, психологічного чи економічного спрямування одного члена сім'ї по відношенню до іншого члена сім'ї, якщо ці дії порушують конституційні права і свободи члена сім'ї як людини та громадянина і наносять йому моральну шкоду, шкоду його фізичному чи психічному здоров'ю; члени сім'ї - особи, які перебувають у шлюбі; проживають однією сім'єю, але не перебувають у шлюбі між собою; їхні діти; особи, які перебувають під опікою чи піклуванням; є родичами прямої або непрямої лінії споріднення за умови спільного проживання;

Згідно зі ст. 15 вказаного Закону, члени сім'ї, які вчинили насильство в сім'ї, несуть кримінальну, адміністративну чи цивільно-правову відповідальність відповідно до закону.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення), місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвище, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Однак в порушення вимог вказаної статті у протоколі про адміністративне правопорушення не розкрито обєктивну сторону вчиненого правопорушення, не вірно кваліфіковано вчинене діяння особою, яка притягається до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.173-2 КУпАП. Як вбачається з пояснень ОСОБА_1 та ОСОБА_1 шлюб між ними розірвано близько десяти років, з травня 2016 року спільне господарство не ведуть, не мають спільного бюджету, проживають в житловому будинку в окремих кімнатах, тобто, спільне проживання останніх, немає ознак, які притаманні сімї відповідно до ч.2 ст.3 СК України.

Вказані недоліки не дають можливості суду повно та всебічно розглянути справу і постановити законне, обґрунтоване і справедливе рішення по справі.

Згідно ст.19 Конституції України, органи державної влади, їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини тлумачаться на її користь (ст.62 Конституції України).

При наявності наданих доказів по справі, суд позбавлений можливості зробити висновок про причетність чи непричетність ОСОБА_1 до вчинення психологічного чи фізичного насилля в сімї, тобто адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-2 ч.1 КУпАП.

У випадках не додержання вимог ст.256 КУпАП суддя зобовязаний повернути протокол про адміністративне правопорушення відповідному органу для належного оформлення.

Таким чином, для своєчасного, всебічного, повного і обєктивного зясування обставин справи, вирішення її в точній відповідності з законом, суд приходить до висновку про повернення протоколу про адміністративне правопорушення у Вижницьке відділення поліції Кіцманського відділу поліції ГУНП в Чернівецькій області для належного оформлення відповідно вимогам чинного законодавства.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 251, 256 КУпАП, Суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення за №713/112/17 провадження №3/713/42/17 відносно ОСОБА_1 за ст.173-2 ч.1 КУпАП, повернути до Вижницького відділення поліції Кіцманського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя: І. А. Кибич