Справа № 626/1270/17
Провадження № 3/626/762/2017
ПОСТАНОВА

Іменем України

29.08.2017 року м. Красноград

Суддя Красноградського районного суду Харківської області Константинов Д.С., при секретарі Краєвій А.Г., розглянувши у відкритому судовому засіданні, за участю прокурора Бобрицького В.А., справу про адміністративне правопорушення відносно:

ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1, який народився в с. Новоселівка Зачепилівського району Харківської області, громадянина України, ІНФОРМАЦІЯ_2, голови Зачепилівського районного суду Харківської області, який проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3,

за ч.2 ст. 172-6 КУпАП, -

в с т а н о в и в :

02.08.2017 року оперуповноважений Управління захисту економіки в Харківській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України капітан поліції ОСОБА_2 відносно ОСОБА_1 склав протокол про адміністративне правопорушення №196 за ч.2 ст. 172-6 КУпАП. Згідно вказаного протоколу ОСОБА_1, перебуваючи на посаді голови Зачепилівського районного суду Харківської області і будучи, згідно з підпунктом «г» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 року №1700-VII, субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, 14.09.2016 року набув право власності (придбав) на рухоме майно-транспортний засіб, а саме автомобіль Audi A5 Sportback, 2011 року випуску, вартість якого згідно договору купівлі-продажу на момент набуття становила 297213,05 грн., що перевищує поріг у 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня 2016 року, та в порушення частини 2 статті 52 Закону №1700-VII не повідомив Національне агентство з питань запобігання корупції про суттєві зміни в майновому стані, чим вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП.

ОСОБА_1 надав суду клопотання про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення, підставою для якого він зазначив те, що субєктами, на яких поширюється дія Закону України «Про запобігання корупції (далі Закон) є судді, а не голова суду як вказано в протоколі про адміністративне правопорушення, а тому він не є субєктом відповідальності корупційного правопорушення. Крім того, автомобіль Audi A5 Sportback, 2011 року випуску був придбаний ним відкрито, на законних підставах, без порушень закону, під час відпустки, в якій він знаходився згідно наказів №2.4-21 від 12.07.2016 року та №2.4-27 від 12.09.2016 року в період з 01.08.2016 року по 21.09.2016 року включно. НАЗК своїм рішенням від 10.06.2016 року №2 встановило, що перший етап електронного декларування починається з 00 год.00 хв. 15 серпня 2016 року, тобто в період його відпустки і з листом Державної судової адміністрації він був ознайомлений 23.09.2016 року після виходу з відпустки.Повідомлення про суттєві зміни у своєму майновому стані він не міг внести у встановлений 10 денний термін з поважних причин- з причини відсутності нового ЕЦП з посиланням ІПН, який він отримав тільки 20.10.2016 року, що виключає його відповідальність за ч.2 ст.172-6 КУпАП. При цьому, після отримання ним нового ЕПЦ з посиланням на ІПН 24.10.2016 року він заповнив електронну форму на веб-сайті НАЗК через власний персональний ноутбук в присутності та за допомогою спеціаліста ОСОБА_3, що підтверджують свідки ОСОБА_4 та ОСОБА_5 Він був впевнений, що заповнене повідомлення було включене до реєстру та оприлюднено у публічній частині реєстру на офіційному веб-сайті Національного агентства, але потім стало відомо, що в результаті технічних збоїв у роботі системи і компютера вказане повідомлення не було висвітлене по технічній причині, що підтверджується Висновком спеціаліста від 11.08.2017 року.

Прокурор Бобрицький В.А. в судовому засіданні підтримав позицію, викладену в протоколі про адміністративне правопорушення, вважає, що в діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП, який не повідомив про суттєві зміни в його майновому стані.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину не визнав і просив суд закрити справу про адміністративне правопорушення в зв'язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення з підстав, наданих в його письмовому клопотанні.

Суд, вислухавши прокурора, ОСОБА_1, дослідивши матеріали справи, дійшов до наступного висновку.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 перебуває на посаді голови Зачепилівського районного суду Харківської, тому згідно з п.п. «г» п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» є субєктом відповідальності за вчинення правопорушення, повязаного з корупцією.

Відповідно до ч. 2 ст. 52 ЗУ «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни в майновому стані субєкта декларування, а саме отримання майна на суму, яка перевищує 50 прожиткових мінімумів, встановлених для працездатних осіб на перше січня відповідного року, зазначений субєкт у 10-денний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це НАЗК. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті НАЗК.

Відповідно до п. 6 Розділу ІІ Порядку інформування НАЗК, субєкти декларування письмово повідомляють НАЗК про суттєві зміни у своєму майновому стані винятково у електронній формі.

Разом з тим, ОСОБА_1 14.09.2016 року придбав автомобіль Audi A5 Sportback 2011 року випуску, і будучи субєктом відповідальності, на якого поширюється дія ЗУ «Про запобігання корупції», всупереч вказаним вимогам, не повідомив у встановлений законом 10-денний строк НАЗК про суттєві зміни в майновому стані, що містить ознаки правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Як встановлено із матеріалів справи про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 згідно наказів №2.4-21 від 12.07.2016 року та №2.4-27 від 12.09.2016 року перебував у щорічній основній відпустці в період з 01.08.2016 року по 21.09.2016 року включно (а.с.31-32)

15.08.2016 року на електронну адресу Зачепилівського районного суду Харківської області надійшла копія листа Державної судової адміністрації України №8-5827/16 від 11.08.2016 року про електронне декларування, з повідомленням про перший етап електронного декларування, який починається з 00 год 00 хв. 15.08.2016 року (а.с.34-35). З даним листом ОСОБА_1 був ознайомлений 22.09.2016 року після виходу на роботу з відпустки, що підтверджується письмовими поясненнями керівника апарату суду ОСОБА_5В.(а.с.36). Крім цього 21.09.2016 року на електронну адресу суду з ТУ ДСА у Харківській області надійшов до відома лист ДСА України від 16.09.2016 року №15/6667/16 «Про надання інформації щодо електронного цифрового підпису», оскільки заповнення форм електронних декларацій здійснюється за допомогою електронного цифрового підпису (ЕЦП). У цьому листі ДСА України наголосило на тому, що ЕЦП при заповненні декларацій повинні містити інформацію про ідентифікаційний персональний номер фізичної особи, якщо така інформація відсутня при застосуванні діючого ЕЦП, то його необхідно скасувати та виготовити новий ЕЦП з посиланням на ІПН, оскільки це унеможливлювало подачу електронних декларацій (а.с.37-39).

У звязку з відсутністю у суддів Бойко Г.В. та Огієнко Д.В. та керівнка апарату суду нового ЕЦП з посиланням на ІПН така інформація була надана до ТУ ДСА України в Харківській області 21.09.2016 року і 27.09.2016 року за вих. №01-16/65/2016 був надісланий пакет реєстраційних документів для скасування старих сертифікатів та отримання посилених сертифікатів відкритих ключів. Нові ЕЦП з посиланням на ІПН були отримані вищевказаними працівниками суду 20.10.2016 року, що підтверджується даними про сертифікат (а.с.41-44).

Згідно письмових пояснень свідка ОСОБА_4, яка працює секретарем у Зачепилівському районному суді Харківської області, 24.10.2017 року у другій половині дня голова суду ОСОБА_1 попередив її про те, що по можливості ніхто не заходив до його кабінету, пояснивши, що разом із системним адміністратором Чапліним С. він вносить повідомлення до своєї декларації (а.с.45).

ОСОБА_3, який працює в Зачепилівському суді Харківської області головним спеціалістом з інформаційних технологій, надав письмові пояснення про те, що 24.10.2016 року в другій половині дня голова суду ОСОБА_1 повідомив його , що не може внести повідомлення до НАЗК про зміни в майновому стані щодо автомобіля Ауді, який він придбав перебуваючи у відпустці, так як проходить збій в системі, а також, що відсутні окуляри і він погано бачить на екрані компютера. Тільки під кінець робочого дня вдалося набрати на компютері дане повідомлення, але чи оприлюднив ОСОБА_1 в Єдиному державному реєстрі електронних декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави він не знає, так як до кабінету зайшли відвідувачі і він вийшов (а.с.46).

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов'язаний повно, всебічно та об'єктивно з'ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку, та усунувши усі можливі сумніви, і в залежності від встановленого прийняти мотивоване законне рішення.

Разом з тим, приймаючи рішення у справі, суд має керуватися презумпцією невинуватості, закріпленою у ст. 62 Конституції України, відповідно до якої тягар доказування вини покладено на орган, який склав відповідний матеріал. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Щоб вважати, що відповідні дії мали ознаки відповідного адміністративного правопорушення, необхідно виходити, крім того, із вимог ст. 9 КУпАП.

Згідно з вказаною нормою, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з рішенням Конституційного Суду України від 06.10.2010 року (справа №1-27/2010 про корупційні правопорушення та введення в дію антикорупційних законів) суд звернув увагу, що у ратифікованих Україною конвенціях, які є частиною національного законодавства, корупційна діяльність безпосередньо пов'язується з корисливими діями (бездіяльністю) посадової особи при виконанні покладених на неї службових обов'язків.

Таким чином, при розгляді даної категорії справ обов'язково має встановлюватись умисний характер вчиненого. З об'єктивної сторони дане правопорушення характеризується умисною формою вини, а саме прямим умислом, а також наявністю відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи чи інтересу третіх осіб, яким суб'єкт правопорушення мав керуватись при його вчиненні.

Конвенція про захист прав людини і основоположних свобод та Протоколи до неї є частиною національного законодавства України, відповідно до статті 9 Конституції України, як чинний міжнародний договір, згода на обов'язковість якого надана Верховною Радою України. Ст. 17 Закону України № 3477-IV «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» передбачає застосування судами Конвенції та практики ЄСПЛ як джерела права.

Відповідно до принципу «поза розумним сумнівом», зміст якого сформульований у п.43 рішення Європейського суду з прав людини ЄСПЛ у справі «Кобець проти України» від 14.02.2008 р., доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом.

Вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного правопорушення, крім іншого, необхідно враховувати наявність субєктивної сторони даного правопорушення.

Субєктивна сторона правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП, визначається лише умисною формою вини, тобто коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

З врахуванням положень ст.1 Закону №1700-VII, сутність порушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобовязана задекларувати свої доходи, своєчасно подати декларацію та повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети. А тому орган, уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення, повинен довести наявність в діях особи умислу на несвоєчасне подання такого повідомлення.

Згідно ч.1 ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Аналізуючи зібрані у справі докази у їх сукупності суд приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 умислу на вчинення вказаного адміністративного правовопорушення, крім того, відомості про придбання автомобіля Audi A5 Sportback 2011 року випуску надійши відображення у його щорічній декларації за 2016 рік в Єдиному державному реєстрі електронних декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави (а.с.40-51)

В матеріалах адміністративної справи відсутні докази, які б підтверджували наявність в діях особи умислу на порушення вимог фінансового контролю. Крім цього, відсутні відомості про наявність в діях особи корупційного інтересу на вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Таким чином, оскільки в діях ОСОБА_1 вбачається несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у його майновому стані, але з причин, що не залежали від його волі, суд приходить до висновку про відсутність в діях останнього субєктивної сторони, а відповідно і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Відповідно до п.1 ч.1ст.247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, в діях ОСОБА_1 відсутня субєктивна сторона, а відповідно і склад адміністративного правопорушення за ч.2 ст.172-6 КУпАП, а тому провадження по справі підлягає обов'язковому закриттю, у зв'язку з відсутністю в діях особи складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.245,247,251,252,268,283,284,294 КУпАП, ЗУ «Про запобігання корупції»,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі у відношенні ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-6 КУпАП закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв'язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Харківської області шляхом подачі через Красноградський районний суд Харківської області апеляційної скарги протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя