Справа № 638/9999/17
Провадження № 3/638/2732/17
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 вересня 2017 року Суддя Дзержинського районного суду міста Харкова Семіряд І.В., при секретарі Романової, за участю прокурора Кіншакової Н.В., розглянувши матеріали, які надійшли з Департаменту захисту економіки Національної поліції України у відношенні ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, судді у відставці, яка зареєстрована та мешкає за адресою: м. Харків, пр-т Перемоги 76/545, про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В :

04.07.2017 до Дзержинського райсуду м. Харкова надійшов адміністративний матеріал із Департаменту захисту економіки Національної поліції України у відношенні ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за частиною 2 статті 172-6 КУпАП.

Відповідно до протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією № 163 від 03.07.2017, ОСОБА_1, перебуваючи на посаді судді Донецького апеляційного господарського суду, будучи, згідно підпункту «г» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 № 1700-VII, субєктом відповідальності за правопорушення повязані з корупцією, 20.10.2016 на підставі договору купівлі продажу, набула право власності на нерухоме майно квартиру № 545, розташовану в будинку № 76 по пр-ту Перемоги в м. Харкові, вартістю на момент набуття 665532 гривни,

що перевищує поріг у 50 мінімальних заробітних плат встановлених на 01.01.2016 та в порушення вимог частини 2 статті 52 Закону № 1700-VII несвоєчасно повідомив про суттєві зміни в майновому стані Національне агентство з питань запобігання корупції, чим вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність вчинення за яке передбачена частиною 2 статті 172-6 КУпАП.

Зазначений обєкт нерухомого майна ОСОБА_1 отримала згідно договору купівлі продажу № 2848 від 20.10.2016, зареєстровані приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_2В, що підтверджується Інформаційною довідкою з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна.

Відповідно до частини 2 статті 52 Закону № 1700-VIIу разі зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат (Закон № 1700-VII в редакції до внесення змін Законом України «Про внесення змін до деяких законів України» від 06.12.2016 № 1774-VIII), встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Проте, ОСОБА_1 подала повідомлення до Національного агентства про суттєві зміни в майновому стані про набуття права власності на нерухоме майно лише 01.11.2016, тобто несвоєчасно, чим фактично порушила вимоги частини 2 статті 52 Закону № 1700-VII, чим вчинив адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена частиною 2 статті 172-6 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1. свою провину у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 172-6 ч. 2 КУпАП не визнала, при цьому пояснила, що, умислу на вчинення зазначеного правопорушення не мала. Несвоєчасність повідомлення до Національного агентства про суттєві зміни в майновому стані, сталось внаслідок некоректної роботи в зазначений період веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції, що унеможливило своєчасно надати вказані дані.

У судовому засіданні прокурор Кіншакова Н.В підтвердила обставини, викладені у протоколі про вчинення адміністративного правопорушення відносно ОСОБА_1 та вважає, що в діях останньої наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Допитані у судовому засіданні свідки ОСОБА_3, ОСОБА_4, які є працівниками апарату Донецького апеляційного господарського суду, пояснили, що у зазначений в протоколі період ОСОБА_1 вживала заходи для своєчасного направлення до НАЗК про суттєві зміни в майновому стані. Однак внаслідок некоректної роботи в зазначений період веб-сайту НАЗК своєчасно надати вказані дані не сталося можливим.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вислухавши пояснення учасників адміністративного провадження, суддя встановив наступне.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суддя також повинен з'ясувати мотив і характер вчиненого діяння, повноваження особи, яка його вчинила, наявність причинного зв'язку між діянням і виконанням останньою службових (посадових) повноважень, а у відповідних випадках - мети правопорушення.

Відповідно до ст.ст. 251, 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно до ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, відповідальність настає у разі неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, при цьому суб'єктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону України « Про запобігання корупції » зобов'язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Разом з тим, відповідно до ч. 1 ст. 1 Закону України « Про запобіганню корупції » №1700-VII від 14.10.2014 корупція - це використання особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, наданих їй службових повноважень чи пов'язаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у частині першій статті 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи пов'язаних з ними можливостей.

Цією ж нормою також визначено термін « корупційне правопорушення » - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Правопорушення, повязане з корупцією діяння, що не містять ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна ( умисна або необережна) дія чи бездіяльність, що посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Таким чином, вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного правопорушення, крім іншого, необхідно враховувати наявність суб'єктивної сторони даного правопорушення, яка, виходячи із визначення поняття корупційного правопорушення, викладеного в ч. 1ст. 1 Закону України « Про запобігання корупції », завжди характеризується умисною формою вини, тобто, з врахуванням положень ст. 1 цього Закону, сутність порушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобов'язана задекларувати свої доходи, своєчасно подати декларацію та повідомлення про суттєві зміни, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети.

Відповідно до вимог абзацу 3 пункту 2 Прикінцевих положень Закону України «Про запобігання корупції» у 2016 році службові особи, які на день початку роботи системи подання та оприлюднення відповідно до цього Закону декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище, зобовязані подати щорічні декларації за минулий рік у порядку, встановленому цим Законом, протягом 60 календарних днів після початку роботи системи.

Згідно частини другої статті 52 Закону України « Про запобігання корупції » у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме, отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Відповідно до ч. 9 п. 1 ст. 11 Закону України « Про запобігання корупції » до повноважень Національного агентства належить забезпечення ведення Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави.

Порядок інформування Національного агентства про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента, а також про суттєві зміни у майновому стані визначаються Національним агентством (ч. 3 ст. 52 Закону № 1700-VII).

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 № 3, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089, затверджено Порядок формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі-Порядок).

Пунктом 3 Порядку визначено, що ведення Реєстру здійснює Національне агентство. Програмне забезпечення Реєстру, база даних Реєстру є власністю держави в особі Національного агентства, яке є держателем Реєстру.

Адміністратор Реєстру, визначений Національним агентством відповідно до вимог чинного законодавства, забезпечує супроводження програмного забезпечення Реєстру, збереження та захист даних Реєстру, відповідає за його функціонування, надання доступу до нього та обмін з іншими інформаційними системами.

Згідно пункту 1 розділу II Порядку, до Реєстру включаються такі електронні документи: декларації, що подаються відповідно до статті 45 Закону; повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування, передбачені частиною другою статті 52 Закону; виправлені декларації, що подаються відповідно до частини четвертої статті 45 Закону.

Відповідно до пункту 2 цього розділу Порядку субєкти декларування подають до Реєстру зазначені в пункті 1 цього розділу документи шляхом заповнення електронних форм відповідних документів на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форм.

Субєкти декларування подають зазначені документи через мережу Інтернет з використанням програмних засобів Реєстру у власному персональному кабінеті після реєстрації в Реєстрі.

Пунктом 3 розділу II Порядку також визначено, що субєкт декларування повинен зареєструватися у Реєстрі з використанням особистого ключа та посиленого сертифіката відкритого ключа електронного цифрового підпису.

Згідно п. 4 цього розділу Порядку, зареєстровані субєкти декларування мають право: доступу до персонального електронного кабінету після автентифікації субєкта декларування із використанням його особистого ЕЦП фізичної особи; створювати, змінювати та видаляти чернетки документів у персональному електронному кабінеті; подавати документи у разі їх відповідності технічним вимогам до форми і проходження логічних перевірок, переглядати подані ними документи; подавати виправлені документи у строки та в порядку, визначені в пункті 7 цього розділу; отримувати в персональному електронному кабінеті та на адресу електронної пошти електронні повідомлення про підтвердження подання документів, попередження про необхідність подання документів до Реєстру; направляти в персональному електронному кабінеті електронні звернення до національного агентства про надання розяснень, допомоги в користуванні Реєстром, повідомлення про відкриття субєктом декларування або членом його сімї валютного рахунка в установі банку-нерезидента.

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 № 3, зареєстрованому у Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 961/29091, (із змінами, внесеними рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 02.122016) було затверджено Форму повідомлення по суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування, пунктом 2 якої визначено, що повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подається ним особисто шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції через власний персональний електронний кабінет субєкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Паперова копія повідомлення не надсилається (не подається).

Згідно пункту 4 Форми повідомлення по суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування, інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, яку такий субєкт декларування подає відповідно до Закону України « Про запобігання корупції ».

10.06.2016 Національним агентством з питань запобігання корупції було прийнято рішення № 2 (із змінами і доповненнями, внесеними рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 18.08.2016 № 1) « Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування », яким визначено, що система подання та оприлюднення відповідно до Закону України « Про запобігання корупції » декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочинає свою роботу в два етапи, зокрема, з 00 годин 00 хвилин 01.09.2016 для таких типів декларацій (повідомлень) та субєктів декларування, зокрема: щорічні декларації за 2015 рік службових осіб, які станом на 01.09.2016 займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище. Зазначені у цьому абзаці декларації подаються протягом 60 календарних днів з дати, визначеної у цьому абзаці; повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування, передбачені частиною другою статті 52 Закону, службових осіб, які станом на 01.09.2016 чи пізніше цієї дати займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище.

Таким чином, з приписів вказаних норм випливає, що тільки зареєстровані субєкти декларування мають право доступу до персонального електронного кабінету після автентифікації субєкта декларування із використанням його особистого електронного цифрового підпису, а також мають право подавати документи у разі їх відповідності технічним вимогам до форми шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Національного агентства через власний персональний електронний кабінет субєкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави.

Законом України « Про запобігання корупції » та іншими нормативно-правовими актами не встановлений строк, до якого субєкт декларування зобовязаний зареєструватися на веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції з використанням особистого ключа та посиленого сертифіката відкритого ключа електронного цифрового підпису.

У судовому засіданні встановлено, що ОСОБА_1 призначена суддею Донецького апеляційного господарського суду відповідно до Указу Президента України « Про призначення суддів » від 20.08.2001 № 688/2001 та обрана безстроково на посаду судді Постановою Верховної Ради України « Про обрання суддів » від 17.01.2002 № 3003-ІІІ.

З Інформаційної довідки з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на нерухоме майно, Державного реєстру Іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження обєктів нерухомого майна щодо субєкта (№ 90251163 від 22.06.2017) вбачається, що ОСОБА_1 є власником нерухомого майна, а саме : квартири № 545, розташованої в будинку № 76 по пр-ту Перемоги в м. Харкові. Підставою виникнення права власності на вказаний обєкт нерухомого майна є договір купівлі продажу № 2848 від 20.10.2016, зареєстровані приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу ОСОБА_2

01.11.2016 ОСОБА_1 подала до Реєстру повідомлення про суттєві зміни в майновому стані, у звязку з набуттям права власності на нерухоме майно вартістю 665532 гривен; 21.10.2016 щорічну декларацію за 2015 рік; 20.03.2017 щорічну декларацію за 2016 рік та 23.06.2017 декларацію перед відставкою за 2016 рік. Послідовність дій користувача Реєстру ОСОБА_1 з зазначенням дати, часу та тривалості сесій надати тимчасово технічно неможливо.

Отже, згідно Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 № 3, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089, подання субєктом декларування електронних документів до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування з використанням програмних засобів Реєстру здійснюється лише після реєстрації в Реєстрі.

Обставини неналежного функціонування Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування підтверджуються і інформацією з офіційного сайту Національного агентства з питань запобігання корупції (сайт nazk.gou.ua) за період з 23.08.2016 по 03.11.2016, з якої вбачається нестабільність роботи Офіційного сайту, а саме: НАЗК припиняє доступ до системи е-декларування до 01.09.2016; НАЗК: система е-декларування працює, технічні недоліки носять незначний характер та будуть усунуті протягом дня. Проблеми щодо початку декларування на порталі е-декларацій повязані з браузером, який відображає лише Інтернет-браузер; НАЗК: Система е-декларування працює, хоча й потребує деяких технічних коректив; НАЗК постійно здійснює моніторинг роботи системи на предмет виявлення технічних недоліків та проводить роботу з їх оперативного вирішення; НАЗК: Доступ до Реєстру декларацій тимчасово обмежено через збій в системі енергопостачання на технологічному майданчику ДП УСС; НАЗК: Офіційний сайт Національного агентства працює нестабільно через велику кількість запитів; НАЗК: З 27.10.2016 технічна та інформаційна підтримка працюють цілодобово. Заходи, які вживаються адміністратором Реєстру, Державним підприємством «Українські спеціальні системи», для забезпечення його належного функціонування, члени НАЗК визнали недостатніми; НАЗК: відповідно до рішення, яке схвалене на черговому засіданні НАЗК зверталося до Генеральної прокуратури України з питання, що технічні причини можуть призвести до зриву кампанії електронного декларування; НАЗК: Технічні проблеми, які виникли під час функціонування інформаційно-телекомунікаційної системи «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування впродовж подання декларацій субєктами декларування першої хвилі, будуть усунуті до кінця року. Під час функціонування Реєстру ми зафіксували не тільки потужні DDoS-атаки, більшість з яких мала інтелектуальний характер, але й проблеми з використанням електронного цифрового підпису, перевантаження Реєстру від кількості запитів декларантів та кількості звернень до публічної частини, недієздатність веб-сайту НАЗК, що значно ускладнювало доступ до е-системи.

Крім того, як було повідомлено 29.10.2016 на офіційному сайті НАЗК : акредитований центр сертифікації ключів України з 20:00 28.10.2016 по 22:00 30.10.2016 проводить регламентні роботи, у звязку з чим, спостерігаються нестабільна робота реєстру у користувачів АЦСК « Україна ».

Також, слід зазначити, що відповідно до указу Президента України № 868/2014 від 12.11.2014 з метою забезпечення належних і безпечних умов для роботи своєчасного розгляду справ Донецьким апеляційним господарським судом у позиції « Донецький апеляційний господарський суд » розділу «Апеляційні господарські суди» слова «м. Донецьк» замінити словами « м. Харків » та голові Харківської обласної адміністрації вжити в установленому порядку невідкладних заходів щодо забезпечення Донецького господарського суду службовим приміщенням.

Відповідно до Розпорядження Вищого господарського суду України № 19- р від 09.04.2015 робота Донецького апеляційного господарського суду була відновлена з 14.04.2015 за адресою: м. Харків, проспект Леніна, 5.

Таким чином, у судовому засіданні встановлено, що Донецький апеляційний господарський суд, у звязку з проведенням антитерористичної операції, було переміщено разом з суддями та працівниками суду з м. Донецька до м. Харкова, тобто судді та апарат суду, у відповідності до приписів ст. 1 Закону України » від 20.10.2014 № 1706-VII, є внутрішньо переміщеними особами.

Вказані обставини підтверджуються пояснення ОСОБА_1 та свідків ОСОБА_3, ОСОБА_4, в частині того, що несвоєчасне направлення електронної форми повідомлення про суттєві зміни в майновому стані було викликане недоліками системи електронного декларування, що виникали в процесі експлуатації та відсутності можливості ввійти до системи на протязі тривалого часу з 21.10.2016 по 01.11.2016, так як направлення паперової форми повідомлення не передбачено. А також в частині того, що ОСОБА_1, яка на той час, як суддя, мала суттєву навантаження, з метою вчасного заповнення і подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані, здійснювались неодноразові намагання направити повідомлення до НАЗК з використанням компютеру керівника апарату суду ОСОБА_4, так як на той час матеріально технічне забезпечення суду було незадовільно, у звязку з переміщенням суду з зони проведення АТО.

Також, до складення протоколу про вчинення адміністративного правопорушення від 03.07.2017 у відношенні ОСОБА_1, Національне агентство з питань запобігання корупції своїм рішенням само визнало, що несвоєчасне подання декларацій з причин неналежного функціонування Єдиного державного реєстру декларацій осіб є поважною причиною несвоєчасного подання декларацій, що вбачається із інформації офіційного сайту Національного агентства від 05.04. 2017. В цій же інформації Національне агентство зазначає, що при здійсненні контролю щодо своєчасності подання декларацій та/або вирішення питань щодо необхідності складення протоколу про адміністративне правопорушення уповноважені особи Національного агентства враховують факт неналежного функціонування Реєстру.

Отже, Національне агентство само підтвердило та визнало факти, які свідчать, що під час подання та заповнення електронних форм документів існували технічні проблеми, нестабільність роботи системи подання та оприлюднення декларацій, недієздатність веб-сайту Національного агентства.

Наслідком технічних збоїв та нестабільності роботи системи е-декларування стало те, що ОСОБА_1 не змогла реалізувати право на подання повідомлення НАЗК про суттєві зміни в майновому стані .

У даному випадку, умисел на вчинення вказаного адміністративного правопорушення у ОСОБА_1 відсутній, оскільки своєчасне повідомлення про суттєві зміни майнового стану не було нею подано у звязку із нестабільною роботою офіційного сайту Національного агентства, що унеможливлювало внесення до нього повних відомостей, у звязку з чим вона змогла подати повідомлення про суттєві зміни в майновому стані з незначним запізненням, враховуючи, що 29.10.2016 та 30.10.2016 були неробочими днями, лише 01.11.2016.

Повідомлення про суттєві зміни в майновому стані із запізненням були подані ОСОБА_5 не з її вини та не мали умисного характеру.

Крім того, матеріали справи не містять даних про наявність корупційного інтересу щодо вчинення ОСОБА_5 адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Таким чином, вважаю, що винуватість ОСОБА_5 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, є необґрунтованою, в протоколі про адміністративне правопорушення, складеному відносно неї, відсутні будь-які дані про форму вини, в даному випадку наявність прямого умислу. Матеріали справи не містять відомостей, які б вказували на те, що ОСОБА_5, подавши повідомлення про суттєві зміни майнового стану 01.11.2016, мала умисел на порушення вимог фінансового контролю чи переслідувала будь-який корупційний інтерес.

В інформаційному листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 22.05.2017 за № 223-943/0/4-17 вказується, що конструктивною ознакою правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, є несвоєчасне подання декларації без поважних та те причин. Тобто за наявності останніх відповідальність виключається. Під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у звязку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха, технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції тощо.

Відповідно до ч. 9 п. 1 ст. 11 Закону України «Про запобігання корупції» забезпечення ведення Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування покладено на Національне агентство.

На адміністратора Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, визначеного Національним агентством, покладено обовязок по забезпеченню супроводження програмного забезпечення Реєстру, збереження та захисту даних, функціонування, надання доступу до Реєстру (п. 3 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016. № 3, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 за № 959/29089).

Отже, обовязок по забезпеченню ведення Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, функціонування та надання доступу до нього покладено саме на Національне агентство з питань запобігання корупції, а не на субєктів декларування.

При вирішенні даного спору слід також звернутися до практики Європейського суду з прав людини (далі ЄСПЛ), рішення якого є джерелом права та обовязковим для виконання Україною відповідно до статті 46 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, і зважаючи на те, що відповідно до статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики європейського суду з прав людини» суди при розгляді справ зобовязані враховувати практику ЄСПЛ як джерело права.

В контексті практики вказаного суду, зокрема у рішенні від 20 жовтня 2011 року «Рисовський проти України» ЄСПЛ підкреслив особливу важливість принципу «належного урядування». Він передбачає, що у разі, коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належний і якомога послідовний спосіб. Зокрема, на державні органи покладено обовязок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризик помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси. Згідно з пунктом 71 вказаного рішення державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникнути виконання своїх обовязків. Ризик будь-якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб, яких вони стосуються.

З урахуванням зазначеного, суд вважає, що складення протоколу про вчинення адміністративного правопорушення відносно ОСОБА_5 за несвоєчасне подання повідомлення про суттєві зміни в майновому стані є неправомірним, оскільки несвоєчасне подання повідомлення ОСОБА_5 відбулось через те, що Національним агентством не належним чином було забезпечено роботу офіційного веб-сайту, представниками Національного агентства до початку роботи системи електронного декларування не здійснювалося належне методичне та консультативне забезпечення, тренінги з суддями не проводилися.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватись на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ч.1 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Згідно з ч.2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Повно та всебічно дослідивши всі обставини справи в їх сукупності, оцінивши надані докази , керуючись нормами закону, суддя дійшов висновку про те, що провадження в справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч.1ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. 176-2 , п.1 ч. 1 ст. 247, 283, 284 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, - закрити у звязку з відсутністю в її діях складу вказаного адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Харківської області через Дзержинський районний суд міста Харкова протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя Семіряд І.В.