Справа №198/38/17
Провадження №3/0198/28/17
П О С Т А Н О В А

іменем України

07.02.2017 року суддя Юр`ївського районного суду Дніпропетровської області ОСОБА_1, при секретарі судового засідання Банних В.П., розглядаючи справу про адміністративне правопорушення про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, проживаючого ІНФОРМАЦІЯ_2 (Кірова), 42 Дніпропетровської області, юриста Юрївської селищної ради

за ст.173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

У відношенні ОСОБА_2 складений протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, згідно якого він 11 січня 2017 року, приблизно о 16:20 годині, знаходячись в приміщенні Юрївської селищної ради, розташованої за адресою смт. Юрївка вул. Центральна (Леніна), 63 Дніпропетровської області, вчинив дрібне хуліганство, тобто виражався нецензурною лайкою в громадському місці на адресу громадянки ОСОБА_3, чим порушив громадський порядок.

На підтвердження вчинення ОСОБА_2 інкримінованого правопорушення до справи долучено протокол про адміністративне правопорушення АА №489038 (а.с.1), пояснення свідків (а.с.5-6), пояснення ОСОБА_3 (а.с. 3), пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності (а.с. 8).

Разом з цим, справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Як пояснив в судовому засіданні ОСОБА_2, він працює юристом Юрївської селищної ради, конфлікту з ОСОБА_3 у нього 11.01.2017 року в проміжок часу з 16 до 17 годин не було, нецензурною лайкою на її адресу він не виражався.

Крім цього, особа, яка притягається до адміністративної відповідальності пояснила суду, що 11.01.2017 року, приблизно о 16 годині, він знаходився на своєму робочому місці (в одному з кабінетів Юрївської селищної ради), до нього в кабінет зайшла громадянка ОСОБА_3 та почала вимагати повернути її особисті речі, які, за її твердженням, зберігалися в приміщенні селищної ради, на це він відповів останній, що про це йому нічого не відомо і намагався припинити з нею спілкування.

Однак, ОСОБА_3, умисно провокуючи конфлікт, продовжувала вимагати повернення її речей, підвищуючи на нього голос. Намагаючись уникнути конфлікту (а конфліктні ситуації між ними раніше неодноразово виникали), він неодноразово пропонував ОСОБА_3 покинути кабінет та не заважати йому працювати.

Також, ОСОБА_2 зазначив, що, можливо і у свою чергу підвищив голос на ОСОБА_3, розмова між ними відбувалася у присутності працівника селищної ради ОСОБА_4

Через деякий час ОСОБА_3 вийшла з кабінету, а потім повернулася та повідомила, що викликала співробітників поліції, оскільки він, начебто, виражався на її адресу нецензурною лайкою.

ОСОБА_3 пояснила суду, що тривалий час працювала в Юрївській селищній раді, 11.01.2017 року, приблизно о 16 год. 20 хв. прийшла в будівлю селищної ради, у тому числі, для того щоб забрати свої особисті речі, оскільки на даний час вирішується питання про її можливе звільнення.

З приводу особистих речей потерпіла звернулася до юриста ради ОСОБА_2 та наполягала на поверненні її речей, однак той уникав спілкування з нею, намагався припинити розмову, на чергову її вимогу, вимагав, щоб вона покинула його кабінет.

Однак, вона наполягала на своєму, після чого ОСОБА_2 виразився на її адресу нецензурною лайкою (при цьому була присутня працівник селищної ради ОСОБА_4Е.) та бив кулаком по столі.

Також, потерпіла пояснила суду, що з ОСОБА_2 у неї і раніше виникали конфліктні ситуації, конфлікт носить тривалий характер (принаймні 6 місяців).

Допитана в судовому засіданні свідок ОСОБА_5 пояснила, що 11.01.2017 року, після обіду, знаходилася в приміщенні селищної ради, оскільки їй була потрібна довідка, при цьому через двері в сусідньому кабінеті, вона чула словесну перепалку та розмову на підвищених тонах між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 (ці люди їй знайомі), конфлікт носив обопільний характер, під час сварки ОСОБА_2 декілька разів висловився нецензуроною лайкою.

Через деякий час потерпіла вийшла з кабінету, а коли з нього вийшов ОСОБА_2, то одна з жінок (працівників ради) сказала йому: «Навіщо ти піддаєшся? Вона тебе спеціально провокує».

Свідок ОСОБА_4 (діловод селищної ради) пояснила суду, що 11.01.2017 року, приблизно о 16 год. 30 хв., знаходилася на своєму робочому місці (в приміщенні Юрївської ради), де була свідком словесної перепалки між юристом (вказаної ради) Кривохатом Ю.А. та колишнім працівником ОСОБА_3

Спочатку ОСОБА_3 на підвищеному тоні вимагала у ОСОБА_2 надати їй якісь документи, а потім вимагала повернути її особисті речі. ОСОБА_2 декілька разів намагався припинити розмову, уникнути конфліктної ситуації, потім наполягав щоб ОСОБА_3 вийшла з кабінету, однак остання продовжувала наполягати на своєму і не дозволила ОСОБА_2 припинити спілкування.

ОСОБА_2 та ОСОБА_3 нецензурною лайкою не висловлювалися.

Словесна перепалка між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 відбувалась у її присутності, інших осіб при цьому не було, двері між кабінетом, де знаходилися вони та суміжним кабінетом (де знаходилися ОСОБА_6 та ОСОБА_5Г.) були зачинені.

Свідок ОСОБА_6 (секретар селищної ради) пояснила суду, що 11.01.2017 року, наприкінці робочого дня, знаходилася на своєму робочому місці (в селищній раді), до неї зайшла ОСОБА_3 та попросила надати їй деякі документи (свідок їй документи надала).

Після цього, ОСОБА_3 пройшла в сусідній кабінет до ОСОБА_2 та почала у нього вимагати щось їй повернути (що саме свідок не зрозуміла, оскільки двері між кабінетами були зачинені).

Розмова між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 була на підвищених тонах, інколи переходила на крик. ОСОБА_2, на певному етапі конфлікту, почав вимагати, щоб ОСОБА_3 не заважала йому працювати і покинула його кабінет.

Також, свідок повідомила суду, що ні ОСОБА_2, ні ОСОБА_3 не висловлювалися нецензурною лайкою.

Припинивши спілкування з ОСОБА_2, ОСОБА_3 розповідала усім присутнім у сільраді, що ОСОБА_2 висловлювався на її адресу нецензурною лайкою.

Розбіжності зі своїми поясненнями (наданими співробітнику поліції) свідок пояснила тим, що не читала, що підписує, а також, що пояснення у неї (всупереч діючим нормам) відбиралися у присутності потерпілої і у значній мірі співробітником поліції були записані саме зі слів ОСОБА_3, яка підказувала, що писати в поясненнях.

Приймаючи рішення про необхідність закриття справи про адміністративне правопорушення з підстав відсутності складу адміністративного правопорушення, суд виходить з наступного.

Згідно диспозиції ст. 173 КУпАП, адміністративна відповідальність особи настає у разі вчинення нею дрібного хуліганства, тобто нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інших подібних речей, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Обєктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку. Обєктивна сторона цього правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності.

Субєктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, характеризується виключно наявністю вини у формі умислу, при наявності якого особа усвідомлює, що її дії протиправні і вона передбачає, що в результаті їх здійснення буде порушений громадський порядок і прагне до цього. Елементом субєктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив явної неповаги до суспільства та задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

З аналізу наданих суду доказів (протоколу про адміністративне правопорушення, пояснень наданих суду, пояснень свідків) слідує, що 11.01.2017 року, приблизно о 16 год. 20 хв., в приміщенні Юрївської селищної ради між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 стався черговий конфлікт (конфліктні ситуації між ними до цього випадку виникали неодноразово) на грунті особистих неприязних відносин (які носили тривалий характер), що призвів до словесної перепалки та криків, які носили обопільний характер.

У звязку з цим, суд приходить до висновку про відсутність у ОСОБА_2 мотиву направленого на задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей, а отже і відсутність умислу на вчинення хуліганських дій, тобто порушення громадського порядку, демонстративного зневаження суспільних норм.

Навпаки, особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, прагнула уникнути чергового конфлікту, намагаючись припинити спілкування з ОСОБА_3

Та обставина, що конфліктна ситуація відбулася в приміщенні селищної ради, тобто в громадському місці не вказує на наявність в діях ОСОБА_2 умислу на вчинення правопорушення, оскільки конфлікт стався в місці, яке обрала ОСОБА_3, прийшовши до робочого кабінету ОСОБА_2, конфлікт відбувався за відсутності відвідувачів установи.

Також, факт висловлювання з боку ОСОБА_2 на адресу ОСОБА_3 нецензурною лайкою не знайшло свого підтвердження в судовому засіданні.

Так, як пояснили суду потерпіла та свідок ОСОБА_5, ОСОБА_2 висловлювався на адресу потерпілої нецензурною лайкою, однак ці пояснення повністю спростовуються поясненнями ОСОБА_2 та свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_4, які підтвердили факт словесної перепалки між ОСОБА_2 та потерпілою, але заперечили висловлювання в бік потерпілої (зі сторони ОСОБА_2А.) нецензурною лайкою.

Ставити під сумнів обєктивність і правдивість пояснень свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_4 у суду немає підстав.

За таких обставин, одні лише покази потерпілої та свідка ОСОБА_5 про те, що ОСОБА_2 висловлювався на адресу потерпілої нецензурною лайкою, які в свою чергу спростовуються показами ОСОБА_2 і свідків ОСОБА_6 та ОСОБА_4 не є достатніми доказами даного факту поза розумним сумнівом.

Крім цього, відповідно до ч. 3 ст. 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Згідно положень ст. 7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в звязку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку встановлених законом. Провадження в справах про адміністративне правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

У звязку з наведеним, сукупність вказаних обставин вказує на відсутність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, так як обставини викладені в протоколі про адміністративне правопорушення в частині встановлення вини останнього не підтверджені в повній мірі належними і допустимими доказами, що виключає його адміністративну відповідальність за вказаною правовою кваліфікацією.

Керуючись ст.ст. 247, 277, 283, 284 КУпАП, суддя-

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_2 за ст.173 КУпАП провадженням закрити, за відсутністю в його діях складу даного адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляційної скарги до апеляційного суду Дніпропетровської області через Юр`ївський районний суд Дніпропетровської області.

Суддя: М.В.Білинський