Справа № 500/3991/17
Провадження № 3/500/1153/17
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24 липня 2017 року суддя Ізмаїльського міськрайонного суду Одеської області Присакар О.Я., розглянувши матеріали, які надійшли з Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області, у відношенні:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, непрацюючого, мешкаючого за адресою: АДРЕСА_1.

про притягнення до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Згідно наданих матеріалів, 21.07.2017 року о 18 год. 30 хв. ОСОБА_1 знаходячись за адресою: АДРЕСА_1, вчинив сварку, в ході якої висловлювався грубою нецензурною лайкою на адресу дружини ОСОБА_2 а також вигнав її з місця спільного проживання, чим вчинив насильство в сімї психологічного характеру.

Вивчивши протокол про адміністративне правопорушення серії АА № 750254 від 21.07.2017 року та інші матеріали, долучені до нього, суддя дійшов наступного висновку.

Згідно ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення має вирішити такі питання: чи належить до його компетенції розгляд даної справи; чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення; чи витребувано необхідні додаткові матеріали, тощо.

Відповідно до статті 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Дослідивши протокол про адміністративне правопорушення, матеріали справи, суд вважає, що протокол про адміністративне правопорушення складаний із грубим порушенням вимог ст. 256 КУпАП, у звязку з чим суд позбавлений можливості розглянути справу по суті.

Так, КУпАП чітко визначає форму і основні елементи змісту протоколу про адміністративне правопорушення. Зокрема, згідно ч. 1 ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначається, в тому числі, місце вчиненні і суть адміністративного правопорушення та нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Однак, в порушення наведеної ст. 256 КУпАП в протоколі же про адміністративне правопорушення точно не зазначена суть адміністративного правопорушення, яка не відповідає нормативному акту, який передбачає відповідальність за дане правопорушення, або ж, навпаки, точно не зазначений нормативний акт, який передбачає відповідальність за порушення, що зазначене в протоколі про адміністративне правопорушення.

Так, як вбачається з диспозиції ч. 1 ст. 1732 КУпАП, адміністративна відповідальність настає за вчинення насильства в сім'ї, тобто умисне вчинення будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров'ю потерпілого, а так само невиконання захисного припису особою, стосовно якої він винесений, непроходження корекційної програми особою, яка вчинила насильство в сім'ї.

В протоколі ж про адміністративне правопорушення зазначено, що ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою на адресу своєї дружини, однак в протоколі про адміністративне правопорушення не зазначено, чи вчинив притягуваний саме насильство в сім'ї, який характер мали його дії, а саме фізичний, психологічний або ж економічний, а також те, чи могла бути або ж була завдана внаслідок дій притягуваної шкода фізичному чи психічному здоров'ю потерпілої, а як вбачається з диспозиції ч. 1 ст. 1732 КУпАП зазначені ознаки є обовязковими.

Крім того, в порушення вищезазначених вимог ст. 256 КУпАП, в протоколі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 взагалі не зазначені свідки правопорушення, та до протоколу про адміністративне правопорушення також не додані протоколи допиту таких свідків, а додані лише пояснення притягуваного та його дружини, що у сукупності з відсутністю зазначення суті адміністративного правопорушення позбавляє суд можливості встановити фактичні обставини справи.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що свідком подій є сусідка, яка викликала співробітників Ізмаїльського ВП ГУНП в Одеській області, разом з тим, ця особа не була встановлена та опитана.

За наявності зазначених порушень вимог чинного законодавства судом не може бути вирішено питання про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, тому протокол про адміністративне правопорушення у відношенні нього слід повернути для належного оформлення.

Такий висновок суду збігається з розясненнями Пленуму Верховного Суду України, викладеними в абз. 5 п. 24 його постанови № 14 від 23.12.2005 р. «Про практику застосування судоми України законодавства у справах про деякі злочини проти безпеки дорожнього руху та експлуатації транспорту, а також про адміністративні правопорушення на транспорті», відповідно до якої Пленум Верховного Суду України визнав правильною практику тих судів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені без додержання вимог ст. 256 КУпАП, відповідному правоохоронному органу для належного оформлення.

Керуючись ст.ст.130, 251, 256, 278-280 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

Матеріали про притягнення ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, до адміністративної відповідальності, передбаченої ч. 1 ст. 173-2 КУпАП, повернути до Ізмаїльського відділу поліції Головного управління національної поліції в Одеській області для належного оформлення, в ході якого усунути недоліки, зазначені в мотивувальній частині постанови.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя: ОСОБА_3