Справа № 221/853/17
Провадження № 3/221/907/2017
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13 липня 2017 року м. Волноваха

Волноваського районний суд Донецької області у складі

головуючого судді Мохова Є.І.,

при секретарі судового засідання Чемезовій Г.О.,

за участю прокурора Губаня М.С.

особи, яка притягається

до адміністративної відповідальності ОСОБА_1

захисника ОСОБА_2

розглянув матеріали, які надійшли, які надійшли з Управління захисту економіки в Донецькій області ДЗЕ НП України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, 12.08.1968, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_1, заступника голови Волноваської районної ради, проживаючого ІНФОРМАЦІЯ_2

Про притягнення його до адміністративної відповідальності за частиною 1 статті 172-7 КУпАП та за частиною 2 статті 172-7 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В :

24 травня 2017 року від начальника Управління захисту економіки в Донецькій області ДЗЕ НП України надійшов протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за частиною 1 статті 172-7 КУпАП та протокол адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за частиною 2 статті 172-7 КУпАП .

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення встановлено, що ОСОБА_1 обрано депутатом Волноваської районної ради 7-го скликання, відповідно до рішення районної ради № 7/1-1 від 02.12.2015 року «Про підсумки виборів депутатів Волноваської районної ради 7 скликання», визнано його повноваження, і згідно до пп. «б» п.1 ч.1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції», він є субєктом відповідальності за вчинення правопорушення повязаного з корупцією. Разом з тим, ОСОБА_1, порушуючи вимоги ст. 28 ЗУ «про запобігання корупції», будучи депутатом Волноваської районної ради VII скликання , згідно пп. «б» п.1 ч.1 ст. 3 ЗУ «Про запобігання корупції» субєктом відповідальності за правопорушення, повязані з корупцією, 02.12.2015 року приблизно о 10 годині 00 хвилин на першому пленарному засіданні першій сесії Волноваської районної ради VII скликання, перебуваючи в приміщенні Волноваської районної ради за адресою: Донецька область, м. Волноваха, вул. 1 Травня, 1, публічно не повідомив про наявний конфлікт інтересів колегіальний орган, в якому працює сесію районної ради при вирішенні питання про обрання себе заступником голови Волноваської районної ради, таким чином ОСОБА_1 порушуючи вимоги ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції», усвідомлюючи про наявну суперечність між приватними інтересами та його службовими повноваженнями, не повідомив про наявний реальний конфлікт інтересів колегіальний орган, в якому працює сесію районної ради, тим самим скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 172-7 КУпАП, а також вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів - прийняв участь в таємному та відкритому голосуванні при вирішення питання про обрання себе заступником голови Волноваської районної ради, таким чином ОСОБА_1 порушуючи вимоги ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції», усвідомлюючи про наявну суперечність між приватними інтересами та його службовими повноваженнями, вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів, тим самим скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

В судовому засіданні особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 свою провину не визнав та пояснив суду, що на вказаній сесії він за себе не голосував, він був здивований, що його пропонують на цю посаду, піднявся та засвідчив свою особу.

Захисник адвокат ОСОБА_2 підтримала особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, надала суду письмові пояснення.

Прокурор Губань М.С. підтримав протоколи, просив визнати ОСОБА_1 винним у скоєнні правопорушення, передбаченого частиною 1 статті 172-7 КУпАП та за частиною 2 статті 172-7 КУпАП та накласти на нього адміністративне стягнення, передбачене санкцією статті.

Вислухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, захисника, враховуючи думку прокурора, допитавши свідків, перевіривши матеріали справи, суд вважає за необхідне провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП закрити, у звязку з відсутністю в діях останнього складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Згідно із частиною 1 статті 172-7 КУпАП відповідальність за вказане адміністративне корупційне правопорушення настає у разі неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а частина 2 статті 172-7 КУпАП передбачає відповідальність за адміністративне корупційне правопорушення у разі вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до частини 3 статті 38 КУпАП, адміністративне стягнення за вчинення адміністративного правопорушення повязаного з корупцією може бути накладено протягом трьох місяців з дня виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Відповідно до ч.4 ст.277 КУпАП строк розгляду адміністративних справ про адміністративні корупційні правопорушення зупиняється судом у разі якщо особа, щодо якої складено протокол про адміністративне корупційне правопорушення, умисно ухиляється від явки до суду або з поважних причин не може туди з'явитися (хвороба, перебування у відрядженні чи на лікуванні, у відпустці тощо).

Днем виявлення адміністративного правопорушення, в тому числі, пов'язаного з корупцією, слід вважати день отримання компетентними органами інформації, з якої вбачається наявність в діянні особи ознак адміністративного правопорушення.

Відповідно до вимог ст.ст.245,280 КУпАП, одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З матеріалів справи вбачається що фактичним моментом виявлення вчиненого ОСОБА_1 правопорушення, слід вважати дату зібрання всіх матеріалів перевірки та складання адміністративного протоколу, тобто 22.02.2017року.

Згідно рішення Волноваської районної ради № 7/1-3 від 02.12.2015 року ОСОБА_1 був обраний депутатом сьомого скликання.

Відповідно до підпункту «б», пункту першого частини першої статті третьої Закону України «Про запобігання корупції» є субєктом відповідальним за корупційні правопорушення.

Згідно протоколу сесії Волноваської районної ради сьомого скликання від 02 грудня 2015 року, депутатами було прийнято рішення № 7/1-3. За результатами голосування було обрано заступником голови Волноваської районної ради 7 скликання ОСОБА_1.

Допитаний у судовому засіданні свідок ОСОБА_3, що є депутатом Волноваської районної ради та Головою лічильної комісії при таємному голосуванні при обранні заступника голови районної ради пояснив, що перед розглядом питання на сесії про внесення у бюлетень для таємного голосування на посаду заступника голови Волноваської районної ради 7-го скликання кандидатури ОСОБА_4 ОСОБА_4 підвівся з місця та особисто повідомив раду, що ставиться питання на голосування відносно нього, як кандидата, про призначення його на посаду заступника голови районної ради, що саме він є той ОСОБА_1, якого було запропоновано головою районної ради, як кандидата . Це не звучало, як вираз «конфлікт інтересів», але ОСОБА_1 особисто повідомив колегіальний орган у сесійній залі до початку голосування, що саме зараз на сесії буде розглядатися питання його кандидатури на відповідну посаду. По виразу обличчя ОСОБА_1 було видно, що запропонована Головою Волноваської районної ради саме його кандидатуру на цю посаду була для нього несподіванкою.

Аналогічні пояснення дав у судовому засіданні свідок ОСОБА_5

Беручи до уваги диспозиції ст. 172-7 КУпАП та п. 2 примітки до цієї статті, можна констатувати, що порушення вимог стосовно запобігання та врегулювання конфлікту інтересів можуть полягати:

- у неповідомленні особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів - наявної суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень (ч. 1 ст. 172-7 КУпАП);

-у вчиненні дій чи прийнятті рішень в умовах реального конфлікту інтересів, тобто за наявності суперечності між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що вплинуло на обєктивність або неупередженість вчинення таких дій, або прийняття таких рішень (ч. 2 ст. 172-7 КУпАП).

Аналіз термінів «потенційний інтерес» та «реальний інтерес», які містяться у ч. 1 ст. 1 Закону, з урахуванням висновку науково-правової експертизи ОСОБА_6 науково-правових експертиз при Інституті держави і права ім. В. М. Корецького НАН України від 29 квітня 2016 року № 126/50-е, виконаного на замовлення адвоката ОСОБА_6, щодо законодавства про боротьбу з корупцією дає можливість констатувати, що потенційний конфлікт інтересів відрізняється від реального тим, що при потенційному конфлікті встановлюється лише наявність, існування приватного інтересу особи.., що може вплинути на обєктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, тоді як при реальному конфлікті інтересів існуюча суперечність між наявним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями безпосередньо впливає (вплинула) на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Крім того, це також визначає ступінь впливу цієї суперечності на прийняття рішення чи вчинення дії, який повинен мати обєктивний вираз, а також часовий взаємозвязок між прийняттям рішення та наявністю певних ознак, що мають місце при цьому.

Тобто відмінність між цими поняттями полягає в тому, що для встановлення факту реального конфлікту інтересів недостатньо констатувати існування приватного інтересу, який потенційно може вплинути на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, а слід безпосередньо встановити, що, по-перше, приватний інтерес наявний, по-друге, він суперечить службовим чи представницьким повноваженням, а по-третє, така суперечність не може вплинути, а реально впливає на обєктивність чи неупередженість прийняття рішень чи вчинення дій.

Таким чином, для встановлення наявності факту прийняття рішення, вчинення чи невчинення дії в умовах реального конфлікту інтересів та розмежування реального і потенційного конфлікту інтересів особа, яка здійснює правозастосовну діяльність, для кваліфікації рішення як такого, що прийняте в умовах реального конфлікту інтересів, має встановити наявність обовязкової сукупності таких юридичних фактів, як:

- наявність у правопорушника факту приватного інтересу, який має бути чітко сформульований (артикульований) та визначений;

- наявність факту суперечності між приватним інтересом і службовими чи представницькими повноваженнями із зазначенням того, в чому саме ця суперечність знаходить свій вияв або вплив на прийняття рішення. Так, депутати місцевих рад, які, крім конституційних гарантій, закріплених у ст. 38 Конституції України, з огляду на проведений аналіз ч. 1 ст. 1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» та ч. 1 ст. 8, ч. 1 ст. 19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», користуються ухвальним голосом з усіх питань, що розглядаються на засіданнях рад та їх органів, до складу яких вони входять, мають право обирати і бути обраними до органів відповідної ради. Тобто до інтересів представницьких повноважень відноситься голосування на сесіях міської ради, обирання та обрання до органів відповідної ради.

- наявність повноважень на прийняття рішення. Так, відповідно до ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування» виключною компетенцією сільських, селищних, міських рад є, крім іншого, утворення виконавчого комітету ради, визначення його чисельності, затвердження персонального складу. Згідно ст. 43 цього Закону виключно на пленарних засіданнях районної, обласної ради вирішуються такі питання, як обрання голови ради, відповідно, заступника голови районної ради та першого заступника, заступника голови обласної ради, звільнення їх з посади; утворення, обрання і ліквідація постійних та інших комісій ради, зміна їх складу, обрання голів комісій; утворення президії (колегії) ради, затвердження положення про неї тощо.

- наявність факту реального впливу суперечності між приватним та службовим чи представницьким інтересом на обєктивність або неупередженість рішення. Беручи до уваги визначення поняття «реальний конфлікт інтересів», згідно з яким він можливий при прийнятті рішення, а також роль окремої особи при прийнятті рішення колегіальним органом, можемо констатувати, що голосування окремою особою само по собі не може створювати безпосередній причинно-наслідковий звязок між її діями та юридичними наслідками у формі прийнятого рішення колегіальним органом. Те саме стосується й осіб, які здійснюють представницькі повноваження. Згідно з п. 3 ч. 1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування» утворення виконавчого комітету ради, визначення його чисельності, затвердження персонального складу, внесення змін до складу виконавчого комітету та його розпуск є виключною компетенцією сільських, селищних, міських рад, тобто виборного колегіального органу, який наділений правом представляти інтереси територіальної громади і приймати від її імені рішення. Те саме випливає з положень ст. 43 Закону України «Про місцеве самоврядування», які регламентують питання, що вирішуються районними і обласними радами виключно на їх пленарних засіданнях, тобто колегіальним органом. Іншими словами, у разі, якщо депутат місцевої ради, який виконує свої повноваження у складі такого колегіального органу, голосує за погодження самого себе до складу виконавчого органу міської ради та погодження призначення себе на посаду заступника міського голови, він одноособово не приймає такого рішення, таке рішення приймається колегіальним органом більшістю голосів. Відтак відсутній прямий і безпосередній причино - наслідковий звязок між голосуванням та прийняттям рішення. Голосування депутата за формування виконавчого органу є його обовязком, тобто участь у такому голосуванні є здійсненням депутатом його представницьких повноважень. Одночасно право депутата бути обраним до складу виконавчого органу прямо встановлене ст. 19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад». Із цього випливає, що право бути обраним до складу виконавчого органу є реалізацією представницьких повноважень депутата, а не здійсненням його приватного інтересу.

З урахуванням вказаного, в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Таким чином, провадження у справі закрити на підстав п.1 ч.1 ст.247 КУпАП і звязку з відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП.

На підставі наведеного та керуючись п.1 ч.1 ст.247, ст. 294 КУпАП,

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 за ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП закрити, у звязку з відсутністю в діях останнього складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до апеляційного суду Донецької області, шляхом подання апеляційної скарги через Волноваський районний суд Донецької області. Також постанову може бути опротестовано прокурором відповідно до статті 290 КУпАП України протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Є.І. Мохов