Справа №468/847/17-п
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

24.07.2017 року суддя Баштанського районного суду Миколаївської області Муругов В.В., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, не працюючого, за скоєння правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Протоколом про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 інкримінується, що він 30.06.2017 року о 06.00 год. вчинив дрібне хуліганство, тобто на вул. Молодіжній с. Плющівка в громадському місці на адресу ОСОБА_2 висловлювався нецензурною лайкою, чим порушував громадський порядок та спокій громадян.

ОСОБА_1 при розгляді справи в суді свою вину у вчиненні вказаного порушення не визнав, вказавши, що за обставин, вказаних в протоколі він на адресу ОСОБА_2 нецензурною лайкою не висловлювався. При цьому, зазначив, що вказаного дня ним було виявлено зіпсування паркану домоволодіння за місцем його проживання, яке, на його думку, могла вчинити ОСОБА_2, після чого він викликав працівників поліції.

Потерпіла та свідки, вказані в протоколі, на виклик суду не зявились.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1, дослідивши матеріали, що знаходяться в справі (заяву ОСОБА_2; письмові пояснення ОСОБА_2, ОСОБА_3, ОСОБА_4, зі змісту яких слідує, що ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2, яка посміхалася з приводу того, що в домоволодінні за місцем проживання ОСОБА_1 фарбою був пошкоджений паркан), суддя приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого диспозицією ст. 173 КУпАП з наступних підстав.

Об'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, полягає в дрібному хуліганстві, тобто нецензурній лайці в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система відносин, що складається у громадських місцях в процесі спілкування людей, яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей.

Суб'єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу, коли особа усвідомлює, що її дії є протиправними, передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Мотивом вчинення хуліганства є задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

В судовому засіданні з матеріалів справи встановлено, що дії ОСОБА_1 були викликані виключно як обурення з приводу того, що було зіпсовано фарбою паркан домоволодіння за місцем проживання ОСОБА_1, що на його переконання могла вчинити ОСОБА_2, з якою він перебуває в тривалих неприязних відносинах, та вказані дії ОСОБА_1 не мали на меті порушення громадського порядку і спокою громадян.

В судовому засіданні встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 протягом тривалого часу існують неприязні відносини, які обумовлювали дії ОСОБА_1, тому поведінка ОСОБА_1 не мала на меті порушення громадського порядку і спокою громадян, а, отже в діях особи відсутній хуліганський мотив.

При цьому, при розгляді справи не було встановлено, яким саме чином дії ОСОБА_1 вплинули на громадський порядок або спокій громадян, оскільки письмові пояснення потерпілої та свідків, а також протокол про адміністративне правопорушення не містять таких даних.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із вимогами ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по-батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Із змісту вказаної норми слідує, що протокол про адміністративне правопорушення як документ, що засвідчує факт неправомірних дій та є одним з основних джерел доказів, складається за встановленою формою і має містити дані, необхідні для вирішення адміністративної справи, зокрема, про місце, час вчинення та суть правопорушення, спричинену матеріальну шкоду, а також про свідків і потерпілих. А тому предмет судового розгляду обмежений обставинами, які вказані в протоколі про адміністративне правопорушення та які визначають його суть.

Однак у протоколі, складеному відносно ОСОБА_1, фактично не зазначені не тільки конкретні дії правопорушника, які б підпадали під об'єктивну сторону та мали ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а й взагалі не вказано чий конкретно спокій порушив ОСОБА_1, не зазначено також точної адреси місця скоєння правопорушення, що є обов'язковою ознакою саме цього виду правопорушень.

Наведене свідчить, що в протоколі викладена лише диспозиція ст. 173 КУпАП, проте суть правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_1, залишилася невизначеною.

Таким чином, оскільки протокол про адміністративне правопорушення не містить конкретних даних про обставини вчинення правопорушення через його істотні недоліки, тому вказаний протокол не може бути предметом судового розгляду, оскільки викликає обґрунтовані сумніви в доведеності вини особи, які відповідно до положень ч. 3 ст. 62 Конституції України тлумачаться на користь ОСОБА_1

З наведених вище мотивів та враховуючи правове значення протоколу про адміністративне правопорушення, який не тільки визначає суть адміністративного правопорушення, інкримінованого в провину особі, а також є доказом в справі про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 251 КУпАП, а також у звязку з відсутністю хуліганського мотиву дій ОСОБА_1 та недоведеності в його діях умислу на порушення громадського порядку, які є необхідними елементами субєктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП - тому провадження у справі підлягає закриттю за відсутності в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 247, 252,280,283,284,285 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити в звязку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого диспозицією ст. 173 КУпАП.

Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови.

СУДДЯ: