Справа № 529/665/17
ПОСТАНОВА

15 серпня 2017 року Диканський районний суд Полтавської області в складі:

головуючого - судді Гвоздика А. Є.,

при секретарі Цихоцькій Л. М.,

за участю прокурора Лещенка А.О.,

та особи відносно якої

складено адміністративний

протокол ОСОБА_1,-

розглянувши у відкритому судовому засіданні в смт Диканька в приміщенні суду матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли з Департаменту внутрішньої безпеки Полтавського Управління Національної поліції України, відносно:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця та жителя ІНФОРМАЦІЯ_2,українця, громадянина України, не одруженого, вищою освітою, слідчого слідчого відділення Диканського відділення поліції Миргородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області, який протягом року до адміністративної відповідальності не притягувався,

за ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Як вбачається із складеного адміністративного матеріалу, який надійшов з ДВБ Полтавського Управління Національної поліції України, ОСОБА_1 працюючи на посаді слідчого слідчого відділення Диканського відділення поліції Миргородського відділу поліції Головного управління Національної поліції в Полтавській області /далі - Диканського ВП/ та згідно Закону України "Про запобігання корупції" /далі - Закон/ є суб'єктом декларування.

21.03.2017 року ОСОБА_1 на дотримання вимог Закону подав щорічну декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування за 2016 рік. Так, відповідно до розділу 6, останній задекларував легковий автомобіль марки ВАЗ, модель 111740, державний номерний знак НОМЕР_1, 2010 року випуску, зазначивши дату набуття права власності 23.06.2016 року. Однак, останній вказаний автомобіль ВАЗ, 17.03.2017 року в територіальному сервісному центрі МВС 5341 РСЦ МВС в Полтавській області, шляхом укладання договору купівлі-продажу транспортного засобу № 5341/2017/3745513, було продано гр. ОСОБА_2 за 123205,50 грн. Тобто, внаслідок продажу цього майна, гр. ОСОБА_1 отримав дохід в сумі 123 205 грн. 50 коп., що відповідно до ЗУ "Про державний бюджет України на 2017 рік" становить 77 прожиткових мінімумів. Тобто, у його майновому стані відбулись суттєві зміни, про які він зобов'язаний був повідомити Національне агенство з питань запобігання корупції в 10-ти денний строк.

Однак, ОСОБА_1 цього не зробив, а здійснив таку дію лише 06.04.2017 року, тобто більше ніж в 10 денний строк після настання таких дій, вчинивши таким чином адміністративне правопорушення передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні вказаного адміністративного правопорушення не визнав та пояснив, що він дійсно здійснив відчуження належного йому автомобіля. Після чого в дотримання Закону, він мав намір повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції про зміну у майновому стані. З 20.03.2017 року ним неодноразово здійснювались спроби повідомлення такої зміни у майновому стані, але через неналежне функціонування офіційного веб-сайту Національного агентства «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», йому жодного разу не вдалось здійснити цю операцію. У звязку з цим ОСОБА_1 здійснював телефонні дзвінки на номери технічної підтримки Національного агентства з метою вчасного заповнення і подання повідомлення про суттєві з міни у майновому стані, які також не дали позитивного результату. Окрім цього, на той час в засобах масової інформації та на офіційному веб-сайті Національного агентства постійно висвітлювалась інформація як про перебої в роботі даного сайту, так і виконання технічних робіт щодо його відновлення у звязку з великим навантаженням реєстру.

Окрім цього, ОСОБА_1 наголосив, що несвоєчасне повідомлення ним Національне агентство з питань запобігання корупції про зміну у майновому стані зумовлене перезавантаженістю у роботі веб-сайту цього Агентства, що супроводжувались регулярними збоями у роботі вказаного сайту цього Агентства, а тому є поважною причиною несвоєчасності повідомлення ним такої зміни у своєму майновому стані. Окрім того, ОСОБА_1 пояснив, що мав намір та намагався своєчасно провести такі дії, однак через низку факторів, які не залежали від його волі, цього зробити не міг, тобто у його діях відсутній умисел та особистий інтерес на вчинення протиправних дій, які передбачені ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, оскільки не приховував та не збирався приховувати зміни у своєму майновому стані, не мав ніякого умислу на порушення вимог фінансового контролю чи переслідування будь-якого корупційного інтересу, а як тільки зявилася технічна можливість 06.04.2017 року вніс ці відомості до Реєстру.

Прокурор прокуратури Полтавської області в суді підтвердив обставини, викладені у протоколі про вчинення адміністративного правопорушення відносно ОСОБА_1, вважає, що в діях особи, відносно якої складено протокол про вчинення адміністративного правопорушення, наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення. При цьому, просив суд при винесені рішення по справі користуватися виключно законами направленими на боротьбу з корупцією та призначити ОСОБА_1 мінімальне покарання, передбачене ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Заслухавши пояснення особи відносно якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1, прокурора, дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, оцінивши їх в сукупності, суд приходить до наступного висновку, що вказаний адміністративний матеріал підлягає закриттю з наступних підстав.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 являється суб'єктом на якого поширюється дія Закону, оскільки з 03.07.2015 року останній займає посаду слідчого СВ Диканського ВП ГУНП в Полтавській області.

18.10.2016 року ОСОБА_1 зареєструвався в інформаційно-телекомунікаційній системі «Єдиний державний реєстр декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування /далі-ВТС Реєстр/.

17.03.2017 року ОСОБА_1 продав належний йому автомобіль ВАЗ 111740, реєстраційний номер НОМЕР_2, та отримав за нього кошти в сумі 123 205 грн. 50 коп. Тобто, у майновому стані ОСОБА_1, внаслідок здійснення вказаного відбулись зміни, про які в подальшому, відповідно до Закону, останньому необхідно в 10 денний строк повідомити в Національне агентство з питань запобігання корупції.

Як вбачається з роздруківки послідовності дій користувача «Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, які надані Національним агентством з питань запобігання корупції та знаходяться в матеріалах справи, що ОСОБА_1 неодноразово заходив до «особистого кабінету» та 21.03.2017 року подав щорічну декларацію, а повідомлення про суттєві зміни у майновому стані зміг подати лише 06.04.2017 року.

Як пояснив в суді ОСОБА_1, що до 06.04.2017 року ним здійснювались неодноразові телефонні дзвінки на номер технічної підтримки Національного агентства з метою своєчасного заповнення і подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані.

Факт неналежного функціонування та нестабільність роботи Єдиного державного реєстру декларацій осіб уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування у кінці березня 2017 року, також підтверджується і наданою інформацією з офіційного сайту Національного агентства з питань запобігання корупції.

Внаслідок вказаних технічних несправностей та неналежного функціонування Реєстру, Національне агентство з питань запобігання корупції 05 квітня 2017 року схвалило рішення про визначення поважної причини несвоєчасного подання декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцеве самоврядування.

Відповідно до документа НАЗК визначає поважною причиною несвоєчасного подання декларації неналежне функціонування Єдиного державного реєстру декларації осіб уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Отже, при здійсненні контролю щодо несвоєчасності подання декларації та/або вирішення питання щодо необхідності складання протоколу про адміністративне правопорушення уповноважені особи НАЗК враховують факт неналежного функціонування Реєстру.

Окрім того, інформаційним листом Вищий спеціалізований суду України звертає увагу на те, що об'єктивною ознакою складу адміністративного правопорушення, зокрема його об'єктивну сторону, яка має активну форму прояву та полягає у несвоєчасному поданні без поважних причин декларації. Тобто за наявності таких причин відповідальність виключається. Під поважними причинами слід розуміти неможливість особи подати вчасно декларацію у звязку з хворобою, перебуванням особи на лікуванні, внаслідок стихійного лиха, технічних збоїв офіційного веб-сайту Національного агентства з питань запобігання корупції тощо.

Як передбачено ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Враховуючи викладене, приходжу до висновку, що у даному випадку, що заступник начальника відділу оперативних розробок Полтавського управління ДВБ Національної поліції України ОСОБА_3, який уповноважений на складання таких протоколів про адміністративне правопорушення, не врахував вказаного рішення Національного агентства з питань запобігання корупції, оскільки саме підтвердило та визнало факти, які свідчать, що під час подання та заповнення електронних форм документів існували технічні проблеми, нестабільність роботи системи подання та оприлюднення декларацій, недієздатність веб-сайту Національного агентства, а тому не врахував ці обставини, як поважні при повідомленні ОСОБА_1 змін у своєму майновому стані.

Згідно з ч. 2 ст. 172-6 КУпАП, відповідальність настає у разі неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, при цьому суб'єктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону України "Про запобігання корупції" зобов'язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Разом з тим, відповідно до ч.1 ст. 1 Закону України "Про запобіганню корупції" №1700-VII від 14.10.2014 року корупція - це використання особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, наданих їй службових повноважень чи пов'язаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у частині першій статті 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи пов'язаних з ними можливостей.

Цією ж нормою також визначено термін «корупційне правопорушення» - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Таким чином, вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного правопорушення, крім іншого, необхідно враховувати наявність суб'єктивної сторони даного правопорушення, яка, виходячи із визначення поняття корупційного правопорушення, викладеного в ч.1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», завжди характеризується умисною формою вини, тобто, з врахуванням положень ст. 1 цього Закону, сутність порушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобов'язана задекларувати свої доходи, своєчасно подати декларацію та повідомлення про суттєві зміни, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети.

Субєктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу; вчинення цього діяння через необережність виключає притягнення особи до адміністративної відповідальності.

Вирішуючи питання про зміст і спрямованість умислу особи, уповноваженої на виконання функцій держави, що до вчинення нею будь-якого корупційного правопорушення слід було виходити не тільки з конкретних положень вказаної ч. 2 ст. 172 - 6 КУпАП, але з із загального визначеного поняття корупції, яке сформульоване в ч. 1 Закону України "Про запобігання корупції".

За змістом закону обов'язковою ознакою, за якою будь-яка неправомірна поведінка осіб, уповноважених на виконання функцій держави, визнається корупційною, є корисливий або інший особистий інтерес чи інтерес третіх осіб, Тому, при з'ясуванні суб'єктивної сторони конкретного корупційного правопорушення належить встановити наявність інтересу, яким керувався правопорушник. При цьому, в даному випадку у справі відсутні дані про наявність у ОСОБА_1 такого інтересу.

З огляду на вище викладені обставини, орган, (службова особа)уповноважений на складання протоколу про адміністративне правопорушення повинен довести, що в діях особи умисел на несвоєчасне повідомлення та особистий інтерес чи інтерес третіх осіб.

У даному випадку, внаслідок технічних збоїв та нестабільності роботи системи е-декларування, яке стало, ОСОБА_1 не зміг вчасно реалізувати свій обов'язок щодо повідомлення змін у його майновому стані. Хоча і виконав всі дії, які були необхідними для повідомлення змін у його майновому стані. Таке несвоєчасне повідомлення сталось не з його вини, отже умисел на вчинення вказаного адміністративного правопорушення у ОСОБА_1 та особистий інтерес та інтереси третіх осіб відсутні.

Оскільки своєчасне повідомлення про суттєві зміни у майнового стану не було ним подано у зв'язку з нестабільною роботою офіційного сайту Націонанльного агенства з питань запобігання корупції, що призвело до несвоєчасного подання ним повних відомостей, у зв'язку з чим він зміг подати таке повідомлення лише 06.04.2017 року, а тому його дії не мали умисного характеру.

Однак, відповідним органом, уповноваженим на складання протоколу відносно ОСОБА_1, не надано суду жодного доказу на підтвердження в діях ОСОБА_1 умислу та інтересу, якими він керувався та були направлені на вчинення правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Крім цього, відсутні будь-які дані та доводи про наявність прямого умислу. Матеріали справи не містять даних про наявність корупційного інтересу щодо вчинення ОСОБА_1 вказаного адміністративного правопорушення.

Окрім того, ч. 1 ст. 256 КУпАП визначено, що у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.

Оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції здійснюється, згідно Інструкції, затвердженої Наказом Міністерства внутрішніх справ України №1376 від 06.11.2015 року, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 01.12.2015 року за № 1496/27941.

Згідно п. 5 Розділу ІІ Інструкції протокол про адміністративне правопорушення складається на спеціальному бланку, що виготовлений друкарським способом згідно з технічним описом бланка протоколу про адміністративне правопорушення, на якому проставлено відповідні серію та номер (вимоги до бланків наведені у додатках 1 та 2).

Однак, протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 містить тільки номер (№1), разом з тим зазначення серії протоколу в його змісті відсутнє.

Зазначений протокол не містить вказівки щодо серії, та в цілому не відповідає типовій формі протоколу про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ч. 2 ст. 62 Конституції України обвинувачення не може грунтуватись на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Тому, суд не бере до уваги твердження прокурора в судовому засіданні, що у ОСОБА_1 було достатньо часу для подачі інформації про суттеві зміни у його майновому стані, бо вказані твердження будь-якими належними та допустимими доказами підтверджені не були.

При вирішенні даного спору слід також звернутися до практики Європейського суду з прав людини, рішення якого є джерелом права та обов'язковим для виконання Україною відповідно до ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди при розгляді справ зобов"язані враховувати практику ЄСПЛ як джерела права.

Зокрема у рішенні від 20 жовтня 2011 року "Рисовський проти України" ЄСПЛ вказав на особливу важливість принципу"належного урядування"Він передбачає, що вразі коли йдеться про питання загального інтересу, зокрема, якщо справа впливає на такі основоположні права людини, як майнові права, державні органи повинні діяти вчасно та в належній і якомога послідовний спосіб. Зокрема на державні органи покладено обо"язок запровадити внутрішні процедури, які посилять прозорість і ясність їхніх дій, мінімізують ризики помилок і сприятимуть юридичній визначеності у цивільних правовідносинах, які зачіпають майнові інтереси. Згідно з пунктом 71 вказаного рішення державні органи, які не впроваджують або не дотримуються своїх власних процедур, не повинні мати можливість отримувати вигоду від своїх протиправних дій або уникати виконання своїх обов"язків. Ризик будь- якої помилки державного органу повинен покладатися на саму державу, а помилки не можуть виправлятися за рахунок осіб яких вони стосуються.

За вказаних вище обставин, суд вважає, що складання протоколу про вчинення адміністративного правопорушення відносно ОСОБА_1 за несвоєчасне подання повідомлення про суттєві зміни у майновому стані є неправомірним, оскільки несвоєчасне повідомлення ОСОБА_1 відбулося через те, що Національним агентством неналежним чином було забезпечено роботу офіційного веб-сайту.

Ч. 1 ст. 7 КУпАП зазначає, що ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом. В той же час, відповідно до ч. 2 цієї Статті провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи викладене, приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 при несвоєчасному повідомленні Національного агентства з питань запобігання корупції про зміну у своєму майновому стані, відсутній умисел корисний особистий інтерес чи інтереси третіх осіб, оскільки в нього на меті не було приховування неправомірного доходу, також не вбачаються в його діях намагання уникнути такого, для досягнення певної мети, а вказаний факт мав місце лише через неналежне функціонування та постійні збої у роботі офіційного сайта вказаного агентства. Відповідно за вказаних обставин у діях ОСОБА_1 і відсутній склад корупційного правопорушення, який кваліфікується за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП. Отже, приходжу до висновку, що провадження по справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю.

Керуючись ст. ст. 7, 10, ч. 2 ст. 172 - 6, 247, 256, 283, 284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП закрити у зв'язку з відсутністю складу правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Полтавської області протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подачі апеляції через Диканський районний суд.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови.

Головуючий: