Справа №468/859/17-п
БАШТАНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

13.07.2017 року суддя Баштанського районного суду Миколаївської області Муругов В.В., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, (реєстраційний номер облікової картки платників податків НОМЕР_1), проживаючої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, не працюючої, за скоєння правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Протоколом про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 інкримінується, що вона 30.06.2017 року о 17.00 год. вчинила дрібне хуліганство, тобто в громадському місці на вул. Вишневій с. Привільне на адресу ОСОБА_2 висловлювалася нецензурною лайкою, чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

ОСОБА_1 при розгляді справи в суді свою вину у вчиненні вказаного порушення не визнала, вказавши, що за обставин, вказаних в протоколі, відбулась сварка між нею та ОСОБА_2 на ґрунті особистих неприязних відносин через побиття її співмешканця знайомим ОСОБА_2, однак вона нецензурною лайкою на адресу останньої не висловлювалася.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1, пояснення ОСОБА_2 та ОСОБА_3, із змісту яких слідує, що ОСОБА_1 висловлювалася нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2 через наявність між ними неприязних відносин, які виникли через те, що ОСОБА_2 поцікавилася здоровям співмешканця ОСОБА_1 і це обурило останню, дослідивши матеріали, що знаходяться в справі (заяву ОСОБА_2; пояснення ОСОБА_2, а також ОСОБА_1, ОСОБА_3, ОСОБА_4, які підтверджують пояснення ОСОБА_1 щодо дійсних причин та обставин виниклого конфлікту), суддя приходить до висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу правопорушення, передбаченого диспозицією ст. 173 КУпАП з наступних підстав.

Об'єктивна сторона правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, полягає в дрібному хуліганстві, тобто нецензурній лайці в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система відносин, що складається у громадських місцях в процесі спілкування людей, яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей.

Суб'єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу, коли особа усвідомлює, що її дії є протиправними, передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Мотивом вчинення хуліганства є задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

В судовому засіданні встановлено, що дійсно з боку ОСОБА_1 мали місце висловлювання нецензурною лайкою на адресу ОСОБА_2, однак такі дії виникли на ґрунті особистих неприязних відносин та не мали на меті порушення громадського порядку і спокою громадян, а, отже в діях особи відсутній хуліганський мотив.

При розгляді справи не було встановлено, яким саме чином образливі висловлювання ОСОБА_1 на адресу ОСОБА_2 вплинули на громадський порядок або спокій громадян, оскільки пояснення потерпілої та свідків, а також протокол про адміністративне правопорушення не містять таких даних.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно із вимогами ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по-батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Із змісту вказаної норми слідує, що протокол про адміністративне правопорушення як документ, що засвідчує факт неправомірних дій та є одним з основних джерел доказів, складається за встановленою формою і має містити дані, необхідні для вирішення адміністративної справи, зокрема, про місце, час вчинення та суть правопорушення, спричинену матеріальну шкоду, а також про свідків і потерпілих. А тому предмет судового розгляду обмежений обставинами, які вказані в протоколі про адміністративне правопорушення та які визначають його суть.

Проте у протоколі, складеному відносно ОСОБА_1, фактично не зазначені не тільки конкретні дії правопорушника, які б підпадали під об'єктивну сторону та мали ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а й взагалі не вказано чий конкретно спокій порушила особа, відносно якої складено протокол, не зазначено також точної адреси місця скоєння правопорушення, що є обов'язковою ознакою саме цього виду правопорушень.

Наведене свідчить, що в протоколі викладена лише диспозиція ст. 173 КУпАП, проте суть правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_1, залишилася невизначеною.

Таким чином, оскільки протокол про адміністративне правопорушення не містить конкретних даних про обставини вчинення правопорушення через його істотні недоліки, тому вказаний протокол не може бути предметом судового розгляду, оскільки викликає обґрунтовані сумніви в доведеності вини особи, які відповідно до положень ч. 3 ст. 62 Конституції України тлумачаться на її користь.

З наведених вище мотивів та враховуючи правове значення протоколу про адміністративне правопорушення, який не тільки визначає суть адміністративного правопорушення, інкримінованого в провину особі, а також є доказом в справі про адміністративне правопорушення відповідно до ст. 251 КУпАП, а також у звязку з відсутністю хуліганського мотиву дій особи, відносно якої складено протокол, та недоведеності в її діях умислу на порушення громадського порядку, які є необхідними елементами субєктивної сторони складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП - тому провадження у справі підлягає закриттю за відсутності в діях особи складу правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 247, 252,280,283,284,285 КУпАП, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення за ст. 173 КУпАП щодо ОСОБА_1 закрити в звязку з відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого диспозицією ст. 173 КУпАП.

Скаргу на постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути подано протягом десяти днів з дня винесення постанови.

СУДДЯ: