АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________
Провадження № 33/790/669/17 Суддя доповідач Чопенко Я.В.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

9 листопада 2016 року. м. Харків

Суддя апеляційного суду Харківської області Чопенко Я.В., за участю потерпілого ОСОБА_1, розглянувши в судовому засіданні справу за апеляційною скаргою ОСОБА_2 на постанову судді Московського районного суду м. Харкова від 24 листопада 2016 року, -

в с т а н о в и в:

Цією постановою

ОСОБА_2, 1969 року народження, громадянин України, мешканець АДРЕСА_1,

- визнаний винним в скоєнні адміністративних правопорушень, передбачених ст.ст. 122-4, 124, ч.4 ст. 130 КУпАП та відповідно до ст. 36 КУпАП піддано адміністративному стягненню у виді штрафу у розмірі 20400 грн. з позбавленням права керування транспортними засобами строком три роки.

Суддею встановлено, що ОСОБА_2 28.08.2016 року о 04.30 год. керував автомобілем НОМЕР_1 в м. Харкові по вул. Валентинівській 45, не вибрав безпечну швидкість руху, щоб мати змогу постійно контролювати його рух та безпечно керувати ним, не дотримався безпечної дистанції, внаслідок чого здійснив наїзд на автомобіль НОМЕР_2, що стояв. Після скоєння ДТП ОСОБА_2 місце пригоди залишив та до проведення уповноваженою особою медичного огляду з метою встановлення стану алкогольного сп'яніння вживав алкогольні напої (пиво Балтика). Своїми діями ОСОБА_2 порушив п. 12.1, 13.1, 2.10а, 2.10є ПДР, за що відповідальність передбачена ст.ст. 122-4, 124, ч.4 ст. 130 КУпАП.

В апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить постанову судді скасувати, а провадження у справі закрити на підставі п.1 ст. 247 КУпАП за відсутності події та складу адміністративного правопорушення, посилаючись на її необґрунтованість, неповноту судового розгляду, а також посилається на порушення судом його права на справедливий судовий захист та на порушення судом норм права при винесенні постанови.

Одночасно ОСОБА_2 заявив клопотання про поновлення строку на подачу апеляційної скарги, посилаючись на те, що справа розглянута за його відсутності при наявності його клопотання про відкладення розгляду справи у зв'язку з його хворобою. Копію оскаржуваної постанови він не отримав.

Твердження апелянта щодо поважності причин пропуску строку на апеляційне оскарження матеріалами справи не спростовуються, тому строк на подачу апеляційної скарги підлягає поновленню.

В судове засідання апеляційної інстанції ОСОБА_2 не з'явився, про час та місце розгляду справи повідомлений належним чином.

9 серпня 2017 року до канцелярії Апеляційного суду Харківської області надійшла заява ОСОБА_2 в якій він просить розглядати справу без його участі та підтримує доводи своєї апеляційної скарги.

Вислухавши пояснення потерпілого ОСОБА_1 проти задоволення апеляційної скарги ОСОБА_2, вивчивши матеріали справи апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП суд зобов'язаний повно, всебічно та об'єктивно з'ясувати всі обставини справи, дослідити в судовому засіданні наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Вищевказані вимоги закону судом виконані не в повному обсязі.

Факт винності у скоєнні дорожньо-транспортної пригоди ОСОБА_2 в своїй апеляційній скарзі не заперечує, однак визнаючи ОСОБА_2 винним суд послався і на те, що він до проведення уповноваженою особою медичного огляду з метою встановлення стану алкогольного сп'яніння вживав алкогольні напої (пиво «Балтика»).

Проте, даний факт зазначений поліцейським лише в протоколі.

В своїх письмових поясненнях потерпілий ОСОБА_3, який був безпосереднім учасником дорожньої-транспортної пригоди, про вживання ОСОБА_2 після ДТП пива «Балтика» не зазначає.

Також в письмових поясненнях свідків ОСОБА_4 та ОСОБА_5 (а.с.8, 9) про цей факт також нічого не вказано.

Проте, свідки не зазначені працівником поліції в протоколі про адміністративне правопорушення, а тільки вказано що до протоколу додаються пояснення свідків, що викликає сумнів щодо дійсної присутності цих свідків на місці пригоди.

Між тим, хоча в рапорті інспектора поліції ОСОБА_6 (а.с.10) і зазначено, що ОСОБА_2 до проходження огляду на стан алкогольного сп'яніння почав вживати алкоголь, однак не зазначено, що це саме було пиво «Балтика».

До того ж, цей рапорт, адресований начальнику управління патрульної поліції у м. Харкові, не містить дати та часу його складення та не має жодної «візи», отже апеляційному суду не зрозуміло як він потрапив до матеріалів справи.

Проаналізувавши вищенаведене у апеляційної інстанції виникає сумнів щодо об'єктивності матеріалів справи про адміністративне правопорушення, передбаченого ч.4 ст. 130 КУпАП, а згідно чинного законодавства усі сумніви тлумачаться на користь особи, яка притягається до відповідальності.

Судом взагалі не було встановлено чи було дотримано вимоги ст. 266КУпАП при

Огляді ОСОБА_2 та інструкції про порядок виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп'яніння або перебування під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції затверджено Наказом Міністерства внутрішніх справ України, Міністерства охорони здоров'я України 09.11.2015 № 1452/735.

Матеріали справи взагалі не містять того, що ОСОБА_2 проходив огляд на стан сп'яніння після ДТП.

На переконання апеляційного суду необхідно враховувати, що Відповідно до ч.2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Більш того, згідно ч.1 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Крім того, відповідно до вимог ст. 268 КУпАП, справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. У разі відсутності цієї особи, справа може бути розглянута лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце та час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

При розгляді справи судом першої інстанції ОСОБА_2 участі не приймав.

Хоча ОСОБА_2 і подав до суду першої інстанції заяву про відкладення слухання справи у зв'язку з його хворобою та надав фотокопії довідок (а.с.13, 14, 15), однак суд розглянув справу та виніс постанову без його участі.

За таких обставин ОСОБА_2 був позбавлений можливості реалізувати в суді передбачені законом (ст. 268 КУпАП) права особи, що притягається до адміністративної відповідальності, зокрема права давати пояснення, надавати докази, заявляти клопотання, користуватися юридичною допомогою тощо. Це є порушенням не тільки процесуального закону, а й вимог Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, щодо забезпечення рівності та змагальності сторін, що випливає із практики Європейського Суду з прав людини ( Рішення у справах «Надточій проти України» від 15 травня 2008 року (заява № 7460/03),«Гурепка проти України» від 08 липня2010 року (заява № 38789/04) «Лучанінова проти України» від 09 вересня 2011 року (заява №16347/02) та ін.) Зокрема, у справі «Гурепка проти України», заявник за аналогічних обставин стверджував, що його було позбавлено можливості особисто брати участь у розгляді своєї справи. Суд у цій справі нагадував, що принцип рівності сторін - один із складників ширшої концепції справедливого судового розгляду, передбачає, що кожна сторона повинна мати розумну можливість представляти свою сторону в умовах, які не ставлять її в суттєво менш сприятливе становище в порівнянні з опонентом. Суд визнавщо у провадженнях в адміністративній справі щодо заявника не забезпечувалися важливі процедурні гарантії і що, враховуючи обставини справи, ці процедурні недоліки були достатньо серйозними, аби ставити під сумнів справедливість провадження, та констатував порушення пункту 1 статті 6 Конвенції.

Враховуючи викладене, постанова судді суду першої інстанції від 24листопада 2016 року підлягає безумовному скасуванню внаслідок неповноти та однобічності судового розгляду і допущених процесуальних порушень..

Обставини, що виключають провадження по справі про адміністративне правопорушення визначені статтею 247 КУпАП. Відповідно до п.7 цієї статті провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв'язку з закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків, передбачених статтею 38 цього Кодексу.

З урахуванням того, що на даний час закінчився визначений ст. 38 КУпАП строк притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, апеляційний суд після скасування судової постанови також позбавлений процесуальної можливості досліджувати докази та вирішувати питання про винуватість або невинуватість ОСОБА_2, а тому провадження у справі підлягає закриттю на підставі п.7 ст.247 КУпАП., що не позбавляє учасників ДТП можливості звернутися за захистом своїх прав в порядку цивільного судочинства.

З урахуванням наведеного, керуючись ст. 294 КУпАП, -

п о с т а н о в и в:

Поновити ОСОБА_2 строк на апеляційне оскарження постанови Московського районного суду м. Харкова від 24.11.2016 року по справі № 643/11467/16-п.

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 задовольнити частково.

Постанову судді Московського районного суду м. Харкова від 24листопада 2016 року по справі № 643/11467/16-п щодо притягнення ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_2, до адміністративної відповідальності за ст.ст. 122-4, 124, ч.4 ст. 130 КУпАП скасувати, а провадження по справі про адміністративне правопорушення закрити на підставі п.7 ст. 247 КУпАП у зв'язку з збігом строків, передбачених ст. 38 КУпАП.

Постанова є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Апеляційного суду

Харківської області Я.В. Чопенко