Справа №560/740/17
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

09 червня 2017 року м.Дубровиця

Суддя Дубровицького районного суду Рівненської області Оборонова І.В., розглянувши матеріали справи, які надійшли від Дубровицького ВП Сарненського ВП ГУНП в Рівненській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, пенсіонера, проживаючого в ІНФОРМАЦІЯ_2, паспорт серії СР № 275594 виданий 08.10.1997 Дубровицьким РВ УМВС України в Рівненській області, ідентифікаційний номер НОМЕР_1,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу серії АА №913713 від 09 червня 2017 року ОСОБА_1 23 травня 2017 року на вулиці Комунальна в с.Висоцьк Дубровицького району Рівненської області, вчинив дрібне хуліганство, а саме: образливо чіплявся та виражався нецензурною лайкою в адресу ОСОБА_2, спричинивши йому тілесні ушкодження за допомогою лопати, чим порушив громадський порядок та спокій громадян.

На розгляді справи в суді ОСОБА_1 свою вину у вчиненому адміністративному правопорушенні не визнав та пояснив, що 23.05.2017 року, їдучи на велосипеді неподалік свого будинку в с.Висоцьк Дубровицького району Рівненської області він зустрів ОСОБА_2, який перебуваючи у стані алкогольного сп'яніння, почав ображати його нецензурними словами та погрожувати фізичною розправою. Після цього ОСОБА_1 вирішив уникнути конфлікту з ОСОБА_2 та поїхав додому. Проте ОСОБА_2 пішов за ОСОБА_1 до його будинку і почав кидати камінням по його вікнах. Тоді ОСОБА_3 схопив лопату та почав стукати нею по огорожі свого будинку, щоб відлякати таким чином ОСОБА_2, але лопата з його рук вислизнула і впала за огорожу. Далі лопату підняв ОСОБА_2, а ОСОБА_1, побачивши це та відчуваючи реальну загрозу для свого життя, закрився в середині свого будинку та викликав поліцію. При цьому нецензурними словами ОСОБА_2 він не ображав і тим більше тілесних ушкоджень йому не спричиняв, а тому громадський порядок не порушував.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_2 пояснив, що 23.05.2017 року, перебуваючи у стані алкогольного сп'яніння в с.Висоцьк Дубровицького району Рівненської області, зустрів ОСОБА_1 В ході спілкування між ними виникла конфліктна ситуація, під час якої ОСОБА_1 ображав його нецензурними словами. Також ОСОБА_2 додав, що вказаний конфлікт був спровокований ним самим.

Ст.245 КУпАП, передбачається, що завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, а також іншими документами.

Посадова особа, яка виносить постанову, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Як вбачається з матеріалів справи, а саме рапорту про реєстрацію телефонограми 23.05.2017 року о 19-49 год. до Дубровицького ВП Сарненського ВП ГУНП в Рівненській області надійшло повідомлення зі служби 102, що 23.05.2017 року о 19-49 за адресою: с.Висоцьк вул. Комунальна, 1, Дубровицького району Рівненської області, ОСОБА_2 пошкодив огорожу будинку ОСОБА_4 та словесно йому погрожує (а.с.3).

Диспозиція ст.173 КУпАП передбачає, що дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об'єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Суб'єктом адміністративної відповідальності за дрібне хуліганство є фізична осудна особа, що на момент скоєння правопорушення досягла 16-річного віку. Суб'єктивна сторона дрібного хуліганства полягає у неповазі до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства. Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Відповідно до розяснення постанови Пленуму Верховного Суду України від 22 грудня 2006 року № 10 «Про судову практику у справах про хуліганство», суди мають відрізняти хуліганство від інших злочинів залежно від спрямованості умислу, мотивів, цілей винного та обставин учинення ним кримінально караних дій. Дії, що супроводжувалися погрозами вбивством, завданням побоїв, заподіянням тілесних ушкоджень, вчинені винним щодо членів сім'ї, родичів, знайомих і викликані особистими неприязними стосунками, неправильними діями потерпілих тощо, слід кваліфікувати за статтями Кримінального кодексу України, що передбачають відповідальність за злочини проти особи. Як хуліганство зазначені дії кваліфікують лише у тих випадках, коли вони були поєднані з очевидним для винного грубим порушенням громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства та супроводжувались особливою зухвалістю чи винятковим цинізмом.

Як пояснив в судовому засіданні ОСОБА_1, що також підтвердив і сам ОСОБА_2, ініціатором конфлікту був саме ОСОБА_2, а ОСОБА_1 під час конфлікту знаходився на території свого господарства, та лопату дістав, щоб відлякати ОСОБА_2 та захиститись від нього і нецензурних слів в адресу ОСОБА_2 він не вживав, а тим більше тілесних ушкоджень йому не спричиняв.

Вказане дає суду підстави вважати, що ОСОБА_1 в ході конфлікту з ОСОБА_2 не було висловлено неповагу до суспільства або прагнення показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві в цілому. При цьому останнім не вживалась нецензурна лайка і знаходився він на території свого будинку, а поведінка ОСОБА_2 полягала в образливих діях, явно пов'язаних із зневажанням честі і гідності людини. Крім того, слід зазначити, що із повідомленням про хуліганські дії в поліцію звернувся саме ОСОБА_1, а не ОСОБА_2, що також доводить відсутність складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП у діях ОСОБА_1

Відповідно до вимог ч.2 ст.62 Конституції України, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться виключно на її користь, тобто суд може притягнути особу до адміністративної відповідальності лише на тих доказах, які спростовують усі розумні сумніви щодо вини особи. Докази, що викликають такі сумніви, суд має вмотивовано відхилити у своїй постанові.

Зазначене узгоджується і з практикою Європейського суду з прав людини, що сформульована у п.43 рішення ЄСПЛ від 14.02.2008 у справі «Кобець проти України» (з відсиланням на п.282 рішення у справі «Авшар проти Туреччини» (Avsar v. Turkey), згідно яких «доказування, зокрема, має випливати із сукупності ознак чи неспростовних презумпцій, достатньо вагомих, чітких та узгоджених між собою, а за відсутності таких ознак не можна констатувати, що винуватість обвинуваченого доведено поза розумним сумнівом».

Відповідно до п.1 ч.1 статті 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, суд приходить до висновку, що в діях ОСОБА_1 Олександровчиа відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, а тому провадження у даній справі слід закрити.

Керуючись ст.ст.247, 284, 287, 294 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Закрити провадження у справі відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено особою, щодо якої її винесено, а також потерпілим до апеляційного суду Рівненської області через Дубровицький районний суд протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя:підпис

З оригіналом згідно

Суддя Дубровицького

районного суду ОСОБА_5