ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа №293/432/17

Провадження № 3/293/216/2017

12 червня 2017 року смт Черняхів

Суддя Черняхівського районного суду Житомирської області Васильчук С.Ф.

за участю секретаря судових засідань ОСОБА_1

прокурорів Закіров Р.К.

адвоката ОСОБА_2

особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_3, розглянувши матеріали, які надійшли від Управління захисту економіки в Житомирській області Департаменту захисту економіки Національної поліції України про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, українця, громадянина України, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, проживаючого в ІНФОРМАЦІЯ_3, працюючого головою Черняхівської районної ради Житомирської області

про вчинення правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст.172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколів про адміністративні правопорушення №62 та №63 від 26.04.2017 ОСОБА_3 будучи депутатом Черняхівської районної ради Житомирської області та згідно з п.п. «б» п.1 ч.1 ст.Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон), суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язані з корупцією, порушив вимоги ч.1 ст.28 Закону на момент участі в розгляді, підготовці, затвердженні та прийнятті рішення Черняхівською районною радою Житомирської області самостійно публічно не оголосив під час засідання ради про наявність у нього реального конфлікту інтересів та вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів, чим вчинив правопорушення пов'язані з корупцією, передбачені ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Вказані правопорушення вчинені при наступних обставинах:

Відповідно до ч.3 ст.46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» першу сесію новообраної районної у місті, районної, обласної ради скликає відповідна територіальна виборча комісія не пізніш як через два тижні після реєстрації новообраних депутатів ради у кількості, яка забезпечує повноважність складу ради відповідно до статті 45 цього Закону. Перше пленарне засідання першої сесії відкриває голова зазначеної територіальної виборчої комісії, який інформує раду про підсумки виборів депутатів. З моменту визначення повноважень депутатів ради нового скликання рада обирає тимчасову президію з числа депутатів ради в кількості не більше п'яти осіб - представників партій (блоків), які набрали найбільшу кількість голосів на виборах. Члени тимчасової президії почергово головують на пленарних засіданнях ради до обрання голови ради. З часу обрання голови ради він веде пленарні засідання ради відповідно до вимог цього Закону та регламенту ради.

Крім того, ч.1 ст.49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» встановлено що, повноваження депутата ради починаються з моменту офіційного оголошення відповідною

територіальною виборчою комісією на сесії ради рішення про підсумки виборів та визнання повноважень депутатів і закінчуються в день першої сесії ради нового скликання. Повноваження депутата можуть бути припинені достроково у випадках, передбачених законом.

Статтею 55 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» встановлено, що голова районної, обласної, районної у місті (у разі її створення) ради обирається відповідною радою шляхом таємного голосування з числа її депутатів на строк повноважень ради.

Згідно ч.1 ст.59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування» депутат районної ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

27.11.2015 відбулось перше пленарне засідання першої сесії сьомого скликання Черняхівської районної ради, яку відкрила голова Черняхівської районної виборчої комісії ОСОБА_4, та повідомила про підсумки виборів депутатів районної ради сьомого скликання Черняхівської районної ради, за результатами яких обрано 34 депутати, у тому числі ОСОБА_3

На зазначеній сесії під п.8 порядку денного винесено питання про обрання голови Черняхівської районної ради Житомирської області. На дану посаду запропоновано кандидатури депутатів районної ради ОСОБА_3 та ОСОБА_5 Перед таємним голосуванням депутати здійснили голосування за внесення до бюлетеня вказаних осіб, як кандидатів на обрання головою Черняхівської районної ради.

За результатами голосування проголосували «за» за вказане питання 34 депутати, включаючи ОСОБА_3

У подальшому, депутат ОСОБА_3 отримав бюлетень для таємного голосування де кандидатом був сам особисто на посаду голови та голосував щодо обрання кандидата головою вказаної районної ради.

За результатами таємного голосування ОСОБА_3 було обрано головою Черняхівської районної ради.

У подальшому було затверджено результати таємного голосування з обрання голови районної ради «за» проголосували всі присутні 34 депутати, включаючи ОСОБА_3

Рішенням від 27.11.2015 першої сесії Черняхівської районної ради Житомирської області сьомого скликання ОСОБА_3 обрано головою Черняхівської районної ради.

З протоколу першої сесії Черняхівської районної ради всіх виступів в ході сесії, встановлено, що ОСОБА_3 не виконав вимоги передбачені ст.2 ст.35 Закону України «Про запобігання корупції» та ст.59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», а саме самостійно публічно не оголосив про наявність у нього конфлікту інтересів до та під час підготовки, розгляду та голосування про обрання його головою районної ради та приймав рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до ч.2 ст.36 КУпАП, якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

В судовому засіданні ОСОБА_3 вину у вчиненні вказаних вище адміністративних правопорушеннях не визнав повністю, заперечував проти складених відносно нього протоколів про адміністративні правопорушення. Суду пояснив, що дійсно приймав участь у відповідних голосуваннях, але діяв відповідно до діючого законодавства, в рамках депутатських повноважень, вважає, що в його діях немає і не могло бути як приватного так і реального конфліктів інтересів. Саму участь у голосуванні не вважає дією в умовах конфлікту інтересів, оскільки як депутат зобовязаний голосувати. Він не пропонував своєї кандидатури, ніяких незаконних вигод, пільг від цієї посади не бажав і не має. Таким було бажання представників громади.

Адвокат ОСОБА_2 в судовому засіданні просив закрити провадження у справі у звязку з відсутністю в діях ОСОБА_3 події та складу адміністративних правопорушень передбачених ч.1 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

Прокурор в судовому засіданні підтримав протоколи про адміністративні правопорушення, суду пояснив, що в діях ОСОБА_3 присутній приватний та реальний конфлікт інтересів, тому просив суд визнати останнього винним у вчиненні адміністративних правопорушень та накласти на нього адміністративне стягнення.

Заслухавши пояснення учасників судового розгляду, вивчивши матеріали справ про адміністративні правопорушення, суд приходить до наступного висновку.

Виходячи зі змісту ст.7, 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється щодо правопорушника та в межах протоколу про адміністративне правопорушення, який є єдиною підставою для притягнення особи до адміністративної відповідальності.

27.11.2015 року, на сесії сьомого скликання Черняхівської районної ради, депутат Черняхівської районної ради ОСОБА_3 під час участі у розгляді, підготовці та прийнятті Черняхівською районною радою рішення про обрання голови Черняхівської районної ради VII скликання, у тому числі під час голосування про висунення кандидатур на посаду голови ради, внесення до бюлетеня для таємного голосування кандидатів на обрання головою районної ради депутатів, самостійно публічно не оголошував під час засідання ради про наявність у нього конфлікту інтересів. Крім того, депутат ОСОБА_3 особисто приймав участь у голосуванні по вказаному питанню.

Рішенням від 27.11.2015 першої сесії Черняхівської районної ради Житомирської області сьомого скликання ОСОБА_3 обрано головою Черняхівської районної ради.

Згідно з п.2 ч.1ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пунктах 1,2 частини першої статті 3 цього Закону, зобовязані повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

Відповідно до ч.1 ст.35 Закону України «Про запобігання корупції» правила врегулювання конфлікту інтересів в діяльності голів, заступників голів обласних та районних рад, міських, сільських, селищних голів, секретарів міських, сільських, селищних рад, депутатів місцевих рад визначаються законами, які регулюють статус відповідних осіб та засади організації відповідних органів.

Відповідно до приписів ч.1 ст.59-1 (конфлікт інтересів) Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це, тобто про конфлікт інтересів, під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

З об'єктивної сторони корупційне правопорушення характеризується умисною формою вини, а саме, прямим умислом, а також наявністю відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи чи інтересу третіх осіб, яким суб'єкт правопорушення мав керуватись при його вчиненні, на що звернено увагу в Рішенні Конституційного Суду України від 06.10.2010 року (справа №1-27/2010). Викладене стосується й диспозицій ст.172-7 КУпАП.

При цьому, суб'єктивна сторона правопорушення, пов'язаного з корупцією, передбаченого ст. 172-7 КУпАП, характеризується тим, що воно вчиняється умисно; особа, яка його вчиняє, усвідомлює, що вона не повідомляє про наявність у неї реального конфлікту інтересів або вчиняє дії чи приймає рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Таким чином, вище перелічені приписи діючого законодавства, зокрема ст.172-7 КУпАП, визначають що зазначений конфлікт зароджується і розвивається в рамках свідомості однієї особи, у якої можливе виникнення реального конфлікту інтересів, і яка має корисний прямий умисел на приховане задоволення свого особистого інтересу, нікому на час даного задоволення не відомого.

Тому, в даному випадку, з урахуванням чинного законодавства та визначення термінів «оголошення», «повідомлення», слід визнати, що повідомлення чи оголошення особою про конкретний реальний конфлікт інтересів безпосередньому керівнику або іншому органу, здійснюється тільки у разі якщо зазначеним особам (або органу) до цього було про нього не відомо.

Протоколи пленарного засідання першої сесії Черняхівської районної ради сьомого скликання від 27.11.2015 року, свідчать про те, що усім депутатам, присутнім на сесії, доповідачем перед початком голосування було оголошено, що питання, поставлені на голосування, стосуються ОСОБА_3

Тобто, в даних випадках взагалі відсутні відомості щодо приховування ОСОБА_3 наявного інтересу, про даний інтерес знав та його усвідомлював кожний депутат обласної ради перед початком голосування за відповідні питання.

Викладений висновок вказує на відсутність в діях ОСОБА_3 під час участі у розгляді, підготовці та прийнятті Черняхівською районною радою рішень, що його стосувалися на пленарних засіданнях сесії Черняхівської районної ради 27.11.2015 року не тільки прямого умислу на вчинення даного адміністративного правопорушення, а й ознак самого правопорушення, передбаченого ч.1 ст.172-7 КУпАП.

Також суд приймає до уваги, що відповідно до ст.4 Закону України «Про місцеве самоврядування», одним із основних принципів місцевого самоврядування є вибірність.

Згідно зі ст.55 Закону України «Про місцеве самоврядування», голова районної ради обирається відповідною радою на шляхом таємного голосування з числа її депутатів на строк повноважень ради.

Депутати місцевих рад, крім конституційних гарантій, користуються ухвальним голосом з усіх питань, що розглядаються на засіданнях рад та їх органів, до складу яких вони входять, мають право обирати і бути обраними до органів відповідної ради. Тобто до інтересів представницьких повноважень відноситься голосування на сесіях міської ради, обирання та обрання до органів відповідної ради, реалізуючи таким чином ст.38 Конституції України вільно обирати та бути обраними.

Суд приймає до уваги визначення поняття «реальний конфлікт інтересів», згідно з яким він можливий при прийнятті рішення, а також роль окремої особи при прийнятті рішення колегіальним органом, звідки можливо зробити висновок, що голосування окремою особою саме по собі не може створювати безпосередній причинно-наслідковий зв'язок між її діями та юридичними наслідками у формі прийнятого рішення колегіальним органом.

Згідно з п.3 ч.1 ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування» утворення виконавчого комітету ради, визначення його чисельності, затвердження персонального складу, внесення змін до складу виконавчого комітету та його розпуск є виключною компетенцією сільських, селищних, міських рад, тобто виборного колегіального органу, який наділений правом представляти інтереси територіальної громади і приймати від її імені рішення. Те ж саме випливає з положень ст.43 Закону України «Про місцеве самоврядування», які регламентують питання, що вирішуються районними і обласними радами виключно на їх пленарних засіданнях, тобто колегіальним органом. Іншими словами, у разі, якщо, наприклад, депутат місцевої ради, який виконує свої повноваження у складі такого колегіального органу, голосує за погодження самого себе до складу виконавчого органу міської ради та погодження призначення себе на посаду заступника міського голови, він одноособово не приймає такого рішення, таке рішення приймається колегіальним органом більшістю голосів. Відтак відсутній прямий і безпосередній причинно-наслідковий зв'язок між голосуванням та прийняттям рішення. Голосування депутата за формування виконавчого органу є його обов'язком, тобто участь у такому голосуванні є здійсненням депутатом його представницьких повноважень. Одночасно право депутата бути обраним до складу виконавчого органу прямо встановлене ст. 19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад». Із цього випливає, що право бути обраним до складу виконавчого органу є реалізацією представницьких повноважень депутата, а не здійсненням його приватного інтересу.

Суд вважає неналежним до даних справ посилання у протоколах аналіз Рішення Конституційного суду України № 7-рп/99 від 06.07.1999 року, щодо можливості вільно обирати і бути обраними до органів державної влади та місцевого самоврядування, з правом реалізації набутого представницького мандату тільки в одному цих органів чи на відповідній посаді, що не має жодного відношення до предмету даного судового розгляду.

В даному випадку суд враховує Рішення Конституційного суду України (від 7 липня 1998 року № 11-рп/98), згідно якого народний депутат України одержує депутатський мандат від виборців, з якими він як їх представник підтримує зв'язок. За допомогою механізму цього представництва громадяни України реалізують своє конституційне право брати участь в управлінні державними справами і здійснюють народне волевиявлення.

Тому в даному випадку слід зробити висновок, що участь депутата любого рівня в голосуванні ради, до якої він входить, у тому числі у голосуванні «За» щодо затвердження результатів таємного голосування про обрання його головою вказаної ради, є здійсненням виключно представницьких функцій депутата свої територіальної громади і його обовязком, а не реалізацією приватного інтересу.

Таким чином, при голосуванні «За» за внесення своєї кандидатури до бюлетеня для таємного голосування як кандидата на обрання його головою вказаної ради, в тому числі отримання депутатом бюлетеня для таємного голосування та голосування за питання щодо обрання головою вказаної ради, голосуванні за питання щодо затвердження результатів таємного голосування про обрання його головою вказаної ради, відсутня така ознака реального конфлікту інтересів, як «суперечність між приватним інтересом особи та її представницькими повноваженнями».

Згідно приписів ч.1 ст. 30 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», депутат місцевої ради наділений усією повнотою повноважень, передбачених цим та іншими законами України. Ніхто не може обмежити повноваження депутата місцевої ради інакше як у випадках, передбачених Конституцією та законами України.

Тому, суд вважає, що заборона права голосувати за внесення своєї кандидатури до бюлетеня для таємного голосування як кандидата на обрання його головою вказаної ради, є обмеженням повноваження депутата на голосування з певних питань, що, згідно до ст.30 ч.1 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» є неприпустимим.

Обрання на посаду голови обласної ради не є особистим привілеєм особи, яка виконує представницькі функції в громаді, а покладає на особу публічні обовязки, визначені законом.

За вказаних обставин, судом встановлена відсутність події самих правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст.172-7 КУпАП, а також обовязкові складові для притягнення ОСОБА_3 до відповідальності за вказані правопорушення, зокрема наявність у останнього умислу на їх вчинення.

Викладене, узгоджується із положеннями ч.3 ст. 62 Конституції України, згідно якої обвинувачення не може ґрунтуватись на припущеннях, що стосується й обвинувачень в адміністративних правопорушеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Вищезазначене також вказує на відсутність у суду законних підстав для притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у звязку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного та керуючись ч.2 ст.36, п.1 ч.1 ст. 247 та п.1 ч.1 ст. 284 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по адміністративній справі відносно ОСОБА_3 відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП закрити у звязку з відсутності в його діях події і складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 та ч.2 ст.172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Постанова може бути оскаржена, на підставі ст.294 КУпАП особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови до Апеляційного суду Житомирської області через Черняхівський районний суд Житомирської області.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути предявлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Суддя: С.Ф. Васильчук

Копія:вірно