Справа № 663/751/17
Провадження № 3/663/271/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 травня 2017 року суддя Скадовського районного суду Херсонської області Ведмідська Н.І.,

при секретарі - Миронюк М.М.,

за участю особи яка притягається до відповідальності - ОСОБА_1,

його захисника - адвоката ОСОБА_2,

потерпілого - ОСОБА_3,

розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення, відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, за ст.173 КУпАП,-

ВСТАНОВИЛА:

До Скадовського районного суду Херсонської області надійшов протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні потерпілий ОСОБА_3, після чергового розяснення права на правову допомогу, заявив судді Ведмідській Н.І. відвід, посилаючись на те, що все несправедливе, що інша сторона заявляє свідків які не були присутні під час події.

ОСОБА_1 та його захисник вважали відвід необґрунтований.

Заслухавши учасників прихожу до наступного висновку.

Відповідно до ст.269 КУпАП потерпілий має право заявляти клопотання.

Ст.9 Конституції України передбачає, що чинні міжнародні договори, згода на обов'язковість яких надана Верховною Радою України, є частиною національного законодавства України.

Відповідно до ч.1 ст.17 Закону «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Суду як джерело права.

Право на справедливий судовий розгляд, що гарантується Статтею 6 § 1, має здійснюватися відповідно до норм закону, що передбачають наявність у сторін судового розгляду ефективного судового захисту з метою захисту їх цивільних прав (Белеш та інші проти Ческьої Республіки), § 49). Кожен має право на судовий розгляд справи, що стосується його «цивільних прав та обов'язків».

Суворе трактування національним законодавством процесуального правила (надмірний формалізм) можуть позбавити заявників права звертатись до суду (Перес де Рада Каванил'ес проти Іспанії) (Белеш та інші проти Ческьої Республіки).

Відповідно до ст.3 Конституції України утвердження і забезпечення прав і свобод людини є головним обовязком держави.

Стаття 6 Конвенції про захист прав людини, зазначає, що кожен має право на справедливий розгляд своєї справи неупередженим, безстороннім судом.

Визначаючись щодо наявності підстав для відводу, згідно з усталеною практикою Європейського суду з прав людини наявність безсторонності має визначатись, для цілей пункту 1 статті 6 Конвенції, за допомогою суб'єктивного та об'єктивного критеріїв. За суб'єктивним критерієм оцінюється особисте переконання та поведінка судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об'єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності (рішення у справах «Фей проти Австрії», рішення від 24.02.1993 та «Веттштайн проти Швейцарії». У кожній окремій справі потрібно визначити, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу та ступінь, що свідчать про те, що суд не є безстороннім (див. рішення у справі «Пуллар проти Сполученого Королівства».

Особиста безсторонність суду презумується, поки не надано доказів протилежного (рішення у справі Веттштайна, п.43).

Не є підставами для відводу суддів заяви, які містять лише припущення про існування відповідних обставин, не підтверджених належними і допустимими доказами, а також наявність скарг, поданих на суддю (суддів) у зв'язку з розглядом даної чи іншої справи, обставини, пов'язані з прийняттям суддями рішень з інших справ, у т.ч. подібних.

Відтак, незважаючи на те, що норми КУпАП безпосередньо не передбачають підстави відводу судді, беручи до уваги санкцію ст.173 КУпАП, яка передбачає в тому числі адміністративний арешт, керуючись нормами ч.1 ст.6 Європейської конвенції про захист прав та основоположних свобод людини, ст. ст.8, 9 Конституції, слід вважати клопотання потерпілого таким, що має бути розглянуто по суті виходячи із загальних засад адміністративного судочинства.

Так, потерпілий посилався на недовіру судді у звязку з тим, що вбачає несправедливість щодо клопотання представника ОСОБА_1, яке начебто повязано зі свідками які не були присутні під час події з приводу якого складений протокол.

Однак беручи до уваги, що суддею будь-яких рішень з цього приводу не приймалось, окрім долучення газети «Чорноморець» із оголошенням про пошук свідків події, доводи потерпілого не можна вважати обґрунтованими. Беручи до уваги, що суддею повністю задоволено клопотання потерпілого про виклик та допит свідків, підстав вважати суддю упередженою немає.

Враховуючи наведене, керуючись ст.1, ст.283 КУПАП,-

ПОСТАНОВИЛА:

Відмовити потерпілому ОСОБА_3 в задоволенні відводу судді Скадовського районного суду Херсонської області Ведмідській Н.І.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Н. І. Ведмідська