Провадження № 3/638/4426/17
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2017 року

Дзержинський районний суд м. Харкова в складі:

Головуючого: судді: Омельченко К.О.,

При секретарі: Помазан М.О.

Прокурора: Кіншакової Н.В.

Розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Харкові протокол про адміністративне правопорушення № 304 від 08.11.2017року про притягнення до адміністративної відповідальності директора ТОВ «МЕГАЛЕК», Депутата Харківської міської ради VII скликання ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2

за ч. 2 ст. 172-6 КУпАП

ВСТАНОВИВ:

10 листопада 2017 року до Дзержинського районного суду м. Харкова надійшов адміністративний матеріал із Департаменту захисту економіки Національної поліції України відносно ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності за частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Згідно даних протоколу про вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією № 304 від 08 листопада 2017 року, ОСОБА_1 була обрана депутатом Харківської міської ради VII скликання, постанова Харківської міської виборчої комісії Харківської області від 03.11.2015 № 209. Згідно и. «Б» п. І ч. І ст. З Закону України «Про запобігання корупції», посада ОСОБА_1 віднесена до субєктів на яких поширюється дія цього Закону, як на депутата місцевої ради.

На виконання вимог частини 2 статті 52 Закону, ОСОБА_1, займаючи посаду депутата Харківської міської ради VII скликання, 12.07.2017 повідомила про суттєві зміни в майновому стані Національне агентство з питань запобігання корупції, шляхом відповідної форми на веб-ресурсі https://public.nazk.gov.ua (гіперпосилання на Повідомлення про суттєві зміни в майновому стані в Єдиному державному реєстрі осіб, уповноважених на виконання функцій держави та місцевого самоврядування https://public.nazk.gov.ua/declaration/b130а7ае-сf2b-4f4b-а327-ее2196а39016).

Відповідно до частини 2 статті 52 Закону № 1700-VII у разі зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат (Закон № 1700-VII в редакції до внесення змін Законом України «Про внесення змін до деяких законів України» від 06.12.2016 року № 1774-VIII), встановлених для працездатних осіб на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

ОСОБА_1, 10.05.2017 року набула права власності (придбала) нерухоме майно - квартиру, загальною площею 68,7 м2, вартістю на дату набуття 2 041 270,00 гривень.

Враховуючи, що вартість набутого (придбаного) майна перевищує поріг у 50 мінімальних прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на 1 січня 2017 року, ОСОБА_1 на виконання частини 2 статті 52 Закону № 1700-УІІ зобовязана була у десятиденній термін з моменту набуття такого права подати повідомлення до НАЗК про суттєву зміну у майновому стані тобто до 20.05.2017 року.

Відповідно до протколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1, перебуваючи на посаді депутата Харківської міської ради VII скликання, будучи згідно з підпунктом «Б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону, субєктом відповідальності за правопорушення повязані з корупцією, 10.05.2017 згідно договору купівлі продажу № НМО 287133 набула права власності (придбала) на квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_1, загальної площею 68,7 м2, вартість якої на момент набуття становила 2 041 270,00 гривень, що перевищує поріг у 50 мінімальних прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на 1 січня 2017 року, та в порушення частини 2 статті 52 Закону № 1700-VII не своєчасно повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції (далі по тексту НАЗК), про суттєві зміни в майновому стані, а саме: 12.07.2017 (гіперпосилання на повідомлення про суттєві зміни в майновому стані в Єдиному державному реєстрі осіб, уповноважених на виконання функцій держави та місцевого самоврядування - https://public.nazk.gov.ua/declaration/b130а7ае-сf2b-4f4b-а327-ее2196а39016), чим фактично порушила вимоги частини 2 статті 52 Закону № 1700-VII та вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за вчинення якого передбачена частиною 2 статті 172-6 КУпАП.

Датою вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, є 12 липня 2017 року, тобто день не своєчасного повідомлення про суттєві зміни в майновому стані. Датою виявлення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, є 03 листопада 2017 року.

Місцем вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, передбаченого частиною 2 статті 172-6 КУпАП, є Харківська міська рада, яка розташована за адресою: м. Харків, пл. Конституції, 7 оскільки обов'язок повідомляти про суттєві зміни в майновому стані виникає у ОСОБА_1, у звязку з тим, що остання є депутатом Харківської міської ради VII скликання, тобто субєктом на яку поширюється дія Закону України Про запобігання корупції».

Особа, відносно якої складно протокол про вчинення адміністративного правопорушення, в судовому засіданні вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення не визнала та просила закрити провадження у справі відносно у звязку з тим, що відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення. Надала пояснення про те, що повідомлення про суттєві зміни у майновому стані нею були подані не у десятиденний строк, а 12.07.2017 року у зв*язку з технічними причинами, а саме нестабільної роботи сайту Національного агентства з питань запобігання корупції та Єдиного реєстру декларації осіб.

Прокурор в суді підтвердив обставини, викладені у протоколі про вчинення адміністративного правопорушення відносно ОСОБА_1 вважає, що в діях особи, відносно якої складено протокол про вчинення адміністративного правопорушення, наявний склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, вислухавши пояснення учасників процесу про адміністративне правопорушення, суддя встановив наступне.

Відповідно до вимог статті 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з вимогами статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Суддя також повинен з'ясувати мотив і характер вчиненого діяння, повноваження особи, яка його вчинила, наявність причинного зв'язку між діянням і виконанням останньою службових (посадових) повноважень, а у відповідних випадках - мети правопорушення.

Відповідно до статей 251, 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю. Доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Обов'язок щодо збирання доказів покладається на осіб, уповноважених на складання протоколів про адміністративні правопорушення, визначених статтею 255 цього Кодексу.

Згідно з ч.2 ст. 172-6 КУпАП, відповідальність настає у разі неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у майновому стані особою, уповноваженою на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, при цьому суб'єктом правопорушень у цій статті є особи, які відповідно до частин першої та другої статті 45 Закону України "Про запобігання корупції" зобов'язані подавати декларацію особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування.

Разом з тим, відповідно до ч.1 ст. 1 Закону України «Про запобіганню корупції» №1700-VII від 14.10.2014 року корупція - це використання особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, наданих їй службових повноважень чи пов'язаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у частині першій статті 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи пов'язаних з ними можливостей.

Цією ж нормою також визначено термін «корупційне правопорушення» - діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Правопорушення, повязане з корупцією діяння, що не містять ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна ( умисна або необережна) дія чи бездіяльність, що посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Таким чином, вирішуючи питання про наявність в діях конкретної особи складу адміністративного правопорушення, крім іншого, необхідно враховувати наявність суб'єктивної сторони даного правопорушення, яка, виходячи із визначення поняття корупційного правопорушення, викладеного в ч.1ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», завжди характеризується умисною формою вини, тобто, з врахуванням положень ст. 1 цього Закону, сутність порушення фінансового контролю полягає в тому, що особа, яка за законом зобов'язана задекларувати свої доходи, своєчасно подати декларацію та повідомлення про суттєві зміни, прагне уникнути цього і таким чином досягти певної мети.

Відповідно до вимог абзацу 3 пункту 2 Прикінцевих положень Закону України «Про запобігання корупції» у 2016 році службові особи, які на день початку роботи системи подання та оприлюднення відповідно до цього Закону декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище, зобовязані подати щорічні декларації за минулий рік у порядку, встановленому цим Законом, протягом 60 календарних днів після початку роботи системи.

Згідно частини другої статті 52 Закону України «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані субєкта декларування, а саме, отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений субєкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобовязаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Відповідно до ч. 9 п. 1 ст. 11 Закону України «Про запобігання корупції» до повноважень Національного агентства належить забезпечення ведення Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави.

Порядок інформування Національного агентства про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента, а також про суттєві зміни у майновому стані визначаються Національним агентством (ч. 3 ст. 52 Закону № 1700-VII).

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 р. № 3, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 р. за № 959/29089, затверджено Порядок формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування (далі-Порядок).

Пунктом 3 Порядку визначено, що ведення Реєстру здійснює Національне агентство. Програмне забезпечення Реєстру, база даних Реєстру є власністю держави в особі Національного агентства, яке є держателем Реєстру.

Адміністратор Реєстру, визначений Національним агентством відповідно до вимог чинного законодавства, забезпечує супроводження програмного забезпечення Реєстру, збереження та захист даних Реєстру, відповідає за його функціонування, надання доступу до нього та обмін з іншими інформаційними системами.

Згідно пункту 1 розділу II Порядку, до Реєстру включаються такі електронні документи: декларації, що подаються відповідно до статті 45 Закону; повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування, передбачені частиною другою статті 52 Закону; виправлені декларації, що подаються відповідно до частини четвертої статті 45 Закону.

Відповідно до пункту 2 цього розділу Порядку субєкти декларування подають до Реєстру зазначені в пункті 1 цього розділу документи шляхом заповнення електронних форм відповідних документів на веб-сайті Реєстру відповідно до технічних вимог до форм.

Субєкти декларування подають зазначені документи через мережу Інтернет з використанням програмних засобів Реєстру у власному персональному кабінеті після реєстрації в Реєстрі.

Пунктом 3 розділу II Порядку також визначено, що субєкт декларування повинен зареєструватися у Реєстрі з використанням особистого ключа та посиленого сертифіката відкритого ключа електронного цифрового підпису.

Згідно п. 4 цього розділу Порядку, зареєстровані субєкти декларування мають право: доступу до персонального електронного кабінету після аутентифікації субєкта декларування із використанням його особистого ЕЦП фізичної особи; створювати, змінювати та видаляти чернетки документів у персональному електронному кабінеті; подавати документи у разі їх відповідності технічним вимогам до форми і проходження логічних перевірок, переглядати подані ними документи; подавати виправлені документи у строки та в порядку, визначені в пункті 7 цього розділу; отримувати в персональному електронному кабінеті та на адресу електронної пошти електронні повідомлення про підтвердження подання документів, попередження про необхідність подання документів до Реєстру; направляти в персональному електронному кабінеті електронні звернення до національного агентства про надання розяснень, допомоги в користуванні Реєстром, повідомлення про відкриття субєктом декларування або членом його сімї валютного рахунка в установі банку-нерезидента.

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10 червня 2016 року № 3, зареєстрованому у Міністерстві юстиції України 15 липня 2016 року за № 961/29091, (із змінами, внесеними рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 02 грудня 2016 року) було затверджено Форму повідомлення по суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування, пунктом 2 якої визначено, що повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування подається ним особисто шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції через власний персональний електронний кабінет субєкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування. Паперова копія повідомлення не надсилається (не подається).

Згідно пункту 4 Форми повідомлення по суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування, інформація, включена в повідомлення про суттєві зміни у майновому стані субєкта декларування, повинна бути також відображена в декларації особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, яку такий субєкт декларування подає відповідно до Закону України «Про запобігання корупції».

10 червня 2016 року Національним агентством з питань запобігання корупції було прийнято рішення № 2 (із змінами і доповненнями, внесеними рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 18 серпня 2016 року № 1) «Про початок роботи системи подання та оприлюднення декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування», яким визначено, що система подання та оприлюднення відповідно до Закону України «Про запобігання корупції» декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, розпочинає свою роботу в два етапи, зокрема, з 00 годин 00 хвилин 01 вересня 2016 року для таких типів декларацій (повідомлень) та субєктів декларування, зокрема: щорічні декларації за 2015 рік службових осіб, які станом на 01 вересня 2016 року займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище. Зазначені у цьому абзаці декларації подаються протягом 60 календарних днів з дати, визначеної у цьому абзаці; повідомлення про суттєві зміни в майновому стані субєкта декларування, передбачені частиною другою статті 52 Закону, службових осіб, які станом на 01 вересня 2016 року чи пізніше цієї дати займають згідно зі статтею 50 Закону відповідальне та особливо відповідальне становище.

Таким чином, з приписів вказаних норм випливає, що тільки зареєстровані субєкти декларування мають право доступу до персонального електронного кабінету після аутентифікації субєкта декларування із використанням його особистого електронного цифрового підпису, а також мають право подавати документи у разі їх відповідності технічним вимогам до форми шляхом заповнення відповідної електронної форми на веб-сайті Національного агентства через власний персональний електронний кабінет субєкта декларування у системі Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави.

Законом України «Про запобігання корупції» та іншими нормативно-правовими актами не встановлений строк, до якого субєкт декларування зобовязаний зареєструватися на веб-сайті Національного агентства з питань запобігання корупції з використанням особистого ключа та посиленого сертифіката відкритого ключа електронного цифрового підпису.

Судом встановлено, що ОСОБА_1 була обрана депутатом Харківської міської ради VII скликання, постанова Харківської міської виборчої комісії Харківської області від 03.11.2015 № 209 та згідно и. «Б» п. І ч. І ст. З Закону України «Про запобігання корупції», посада ОСОБА_1 віднесена до субєктів на яких поширюється дія цього Закону, як на депутата місцевої ради.

ОСОБА_1, перебуваючи на посаді депутата Харківської міської ради VII скликання, будучи згідно з підпунктом «Б» пункту 1 частини 1 статті 3 Закону, субєктом відповідальності за правопорушення повязані з корупцією, 10.05.2017 згідно договору купівлі продажу № НМО 287133 набула права власності (придбала) на квартиру розташовану за адресою: АДРЕСА_1, загальної площею 68,7 м2, вартість якої на момент набуття становила 2 041 270,00 гривень, що перевищує поріг у 50 мінімальних прожиткових мінімумів для працездатних осіб, встановлених на 1 січня 2017 року, та в порушення частини 2 статті 52 Закону № 1700-VII не своєчасно повідомила Національне агентство з питань запобігання корупції (далі по тексту НАЗК), про суттєві зміни в майновому стані.

Згідно з Порядком формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 р. № 3, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 р. за № 959/29089, подання субєктом декларування електронних документів до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування з використанням програмних засобів Реєстру здійснюється лише після реєстрації в Реєстрі.

Згідно з Порядком формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 р. № 3, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 р. за № 959/29089, подання субєктом декларування електронних документів до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування з використанням програмних засобів Реєстру здійснюється лише після реєстрації в Реєстрі.

Несвоєчасне направлення електронної форми повідомлення про суттєві зміни в майновому стані було викликане нестабільною роботою сайту Національного агентства з питань запобігання корупції та Єдиного реєстру декларацій осіб.

У даному випадку, умисел на вчинення вказаного адміністративного правопорушення у ОСОБА_1 відсутній, оскільки своєчасне повідомлення про суттєві зміни майнового стану не було ним подано у звязку із обставинами, що не залежали від її волі , а повязані виключено з нестабільною на той час роботою сайту Національного агентства з питань запобігання корупції та Єдиного реєстру декларацій осіб, що є загальновідомим фактом, обєктивно від неї ніяким чином не залежало. Незважаючи на несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни майнового стану, будь-який умисел на вчинення корупційного діяння з боку ОСОБА_2 відсутній. Остання при першій можливості подала вищевказані дані, не мала на меті їх приховування. Також суд звертає увагу на те, що протокол був складений лише 08.11.2017 року, тобто майже через 5 місяців після спливу строку на подання даних. При цьому до дати складання протоколу ОСОБА_2 добровільно та самостійно подала дані до НАЗК.

Таким чином суд приходить до висновку про те, що дії ОСОБА_1 не мали умисного характеру. Матеріали справи не містять даних про наявність корупційного інтересу щодо вчинення нею адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

Таким чином, вважаю, що винуватість ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП, є необґрунтованою, в протоколі про адміністративне правопорушення № 304 від 08.11.2017 р., складеному відносно неї, відсутні будь-які дані про форму вини, в даному випадку наявність прямого умислу. Матеріали справи не містять відомостей, які б вказували на те, що ОСОБА_1, подавши повідомлення про суттєві зміни майнового стану 12.07.2017 року, мала умисел на порушення вимог фінансового контролю чи переслідував будь-який корупційний інтерес.

В інформаційному листі Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 22.05.2017 р. за № 223-943/0/4-17 вказується, що конструктивною ознакою правопорушення, передбаченого ст. 172-6 КУпАП, є несвоєчасне подання декларації без поважних на те причин. Тобто за наявності останніх відповідальність виключається.

Відповідно до ч. 9 п. 1 ст. 11 Закону України «Про запобігання корупції» забезпечення ведення Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування покладено на Національне агентство.

На адміністратора Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, визначеного Національним агентством, покладено обовязок по забезпеченню супроводження програмного забезпечення Реєстру, збереження та захисту даних, функціонування, надання доступу до Реєстру (п. 3 Порядку формування, ведення та оприлюднення (надання) інформації Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, затвердженого Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 р. № 3, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 15.07.2016 р. за № 959/29089).

Отже, обовязок по забезпеченню ведення Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, функціонування та надання доступу до нього покладено саме на Національне агентство з питань запобігання корупції, а не на субєктів декларування.

Таким чином, доходжу висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутня вина як одна із складових елементів адміністративного правопорушення і надані органом поліції докази не свідчать про те, що вона вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.172-6 КУпАП.

Згідно з вимогами ч. 3 ст. 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватись на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Відповідно до ч.1 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених Законом.

Згідно з ч.2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Повно та всебічно дослідивши всі обставини справи в їх сукупності, оцінивши надані докази , керуючись нормами закону, суддя дійшов висновку про те, що провадження в справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч.1ст. 247 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 2, 38, 247, 284, 285 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі відносно директора ТОВ «МЕГАЛЕК», Депутата Харківської міської ради VII скликання ОСОБА_1 про вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією , передбаченого ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення , закрити у звязку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Харківської області шляхом подачі протягом 10 днів з дня її прийняття апеляційної скарги.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови.

Суддя: