Справа № 713/87/17
Провадження №3/713/122/17
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

15.02.2017 м. Вижниця

Вижницький районний суд Чернівецької області в складі: головуючий суддя Кибич І.А., з участю секретаря Мірчева О.І., за участю потерпілих ОСОБА_1, ОСОБА_2, розглянувши адміністративну справу, яка надійшла з Вижницького відділення поліції Кіцманського відділу поліції в Чернівецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстрованого та жителя ІНФОРМАЦІЯ_2, 2-й провулок Черемошський, 2, Вижницького району Чернівецької області, громадянина України, тимчасово не працюючого, за ст.173-2 ч.1 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення Серія АА №280493 від 21.12.2016 року за ст.173-2 ч.1 КУпАП, ОСОБА_3, 20.12.2016 року біля 20-00 год. по місцю проживання в м.Вашківці 2-й провулок Черемошський, 2, Вижницького району Чернівецької області, вчинив словесну суперечку із своєю співмешканкою ОСОБА_2 та матірю ОСОБА_1, в ході якої ображав їх нецензурною лайкою, чим вчинив психологічне насильство в сімї, та вчинив правопорушення передбачене ст.173-2 ч.1 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_3 вину не визнав, зазначив, що 20.12.2016 року з співмешканкою ОСОБА_2 та матірю ОСОБА_1 конфліктів не вчиняв, нецензурною лайкою висловлювалась його матір. Суперечки з матірю виникають, оскільки він по місцю їх спільного проживання проживає з ОСОБА_2, Ініціатором конфліктів є ОСОБА_1, яка заперечує щодо його відносин з ОСОБА_2, веде себе агресивно та грубо по відношенню до нього.

В судовому засіданні потерпіла ОСОБА_2 зазначила, що співмешкає разом з ОСОБА_3 в м.Вашківці 2-й провулок Черемошський, 2, Вижницького району Чернівецької області. 20.12.2016 року біля 20-00 год. конфліктів між ними не було. Потерпілою себе не вважає. Зазначала, що всі конфлікти та скандали вчиняє ОСОБА_1, ображає її та сина.

В судовому засіданні потерпіла ОСОБА_1 зазначила, що проживає разом з ОСОБА_3 в м.Вашківці 2-й провулок Черемошський, 2, Вижницького району Чернівецької області. 20.12.2016 року біля 20-00 год. ОСОБА_3 висловлювався в її сторону нецензурною лайкою, приводить до будинку неохайну дівчину.

Суд, заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, дослідивши матеріали справи, вважає, що в діях ОСОБА_3 відсутні подія та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-2 ч.1 КУпАП з наступних підстав.

У відповідності до ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов'язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Структура складу адміністративного правопорушення містить: об'єкт правопорушення - суспільні відносини в тій чи іншій сфері, на нормальний розвиток яких посягає правопорушення; об'єктивну сторону - конкретні дії, що виразилися в порушені встановлених правил; суб'єкт правопорушення - конкретна осудна фізична особа, що досягла 16-річного віку; суб'єктивну сторону складу - ставлення особи до вчиненого нею діяння, тобто вину у формі умислу чи необережності. Всі перераховані ознаки визначають у сукупності склад адміністративного правопорушення.

Згідно із ст.245 КУпАП завданнями провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне і об'єктивне з'ясування всіх обставин справи, вирішення її в точній відповідності із законом.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Між тим, доказами в справі про адміністративне правопорушення, у відповідності до положень ст. 251 КУпАП, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються собою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, у тому числі тими, що використовуються особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, або свідками, а також працюючими в автоматичному режимі, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно ст.129 Конституції України, однією з основних засад судочинства, є забезпечення доведеності вини.

Рішенням Конституційного Суду України від 26 травня 2015 року № 5-рп/2015 щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 276 Кодексу України про адміністративні правопорушення визначено, що у наведених положеннях Кодексу визначено систему правових механізмів щодо забезпечення дотримання прав особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, на стадії розгляду уповноваженим органом ( посадовою особою ) справи про адміністративне правопорушення, зокрема, з метою запобігти безпідставному притягненню такої особи до відповідальності.

Статтею 256 ч.1 КУпАП встановлено, що в протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Відповідно до ст.1 Закону України «Про попередження насильства в сімї» від 15.11.2001 року, насильство в сім'ї - будь-які умисні дії фізичного, сексуального, психологічного чи економічного спрямування одного члена сім'ї по відношенню до іншого члена сім'ї, якщо ці дії порушують конституційні права і свободи члена сім'ї як людини та громадянина і наносять йому моральну шкоду, шкоду його фізичному чи психічному здоров'ю; члени сім'ї - особи, які перебувають у шлюбі; проживають однією сім'єю, але не перебувають у шлюбі між собою; їхні діти; особи, які перебувають під опікою чи піклуванням; є родичами прямої або непрямої лінії споріднення за умови спільного проживання;

Згідно зі ст. 15 вказаного Закону, члени сім'ї, які вчинили насильство в сім'ї, несуть кримінальну, адміністративну чи цивільно-правову відповідальність відповідно до закону.

Стаття 173-2 ч.1 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за вчинення насильства в сім'ї, тобто умисне вчинення будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров'ю потерпілого, а так само невиконання захисного припису особою, стосовно якої він винесений, непроходження корекційної програми особою, яка вчинила насильство в сім'ї

Об'єктом захисту у ст.173-2 КУпАП є суспільні відносини у сфері захисту прав громадян.

Умисне вчинення дій психологічного характеру (погроз, образ тощо) підпадає під ознаки правопорушення, передбаченого частиною 1 ст. 173-2 КУпАП тільки за умови, що внаслідок нього могла бути чи була завдана шкода психічному здоровю потерпілого.

Однак, посадовою особою, яка склала протокол про адміністративне правопорушення при викладені суті правопорушення не вказано, які саме права та свободи потерпілих було порушено.

З пояснень наданих ОСОБА_3 від 20.12.2016 року вбачається, що 20.12.2016 троку біля 20-00 год. знаходився по місцю проживання, лежав на ліжку, в цей час додому прийшла його матір ОСОБА_4, яка вчинила з ним словесну суперечку, після чого він вийшов з будинку. Суперечок не вчиняв. Аналогічні покази ОСОБА_3 надав в судовому засіданні.

З пояснень наданих ОСОБА_2 від 20.12.2016 року вбачається, що між нею та ОСОБА_3 виникла суперечка, під час якої останній висловлювався в її сторону та сторону матері нецензурною лайкою.

Будучи допитаною в судовому засіданні ОСОБА_2 не підтвердила пояснення дані працівникам поліції 20.12.2016 року, зазначила, що ОСОБА_3 не вчиняв відносно неї психологічне насильство та не висловлювався нецензурною лайкою.

З пояснень наданих ОСОБА_1 від 20.12.2016 року вбачається, що ОСОБА_3 проживає разом з співмешканкою ОСОБА_2 в її житловому будинку. 20.12.2016 року біля 20-00 год. між ними на побутовому грунті виникла словесна суперечка, в ході якої останній висловлювався в її сторону нецензурною лайкою.

Даючи оцінку, наданим потерпілим, письмовим поясненням суд приходить до висновку, що вказані пояснення не є належними доказами в розумінні ст. 251 КУпАП, на підставі яких можливо встановити наявність чи відсутність адміністративного правопорушення у діях ОСОБА_3 під час подій 20.12.2016 року.

Суд бере до уваги пояснення ОСОБА_3, який в свою чергу не заперечує факт виникнення суперечки, однак наголошує, що ініціатором суперечки є ОСОБА_1, що також узгоджується з поясненнями потерпілої ОСОБА_2, яка в судовому засіданні зазначила, що будь-яких протиправних дій ОСОБА_3 відносно неї та ОСОБА_1 не вчиняв. Крім того, в матеріалах справи відсутні відомості щодо звернення ОСОБА_2 із відповідною заявою до працівників поліції з метою притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності.

Будь-яких інших доказів вини ОСОБА_3 не представлено.

Статтею 62 Конституції України встановлено, що обвинувачення не може ґрунтуватись на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Враховуючи, що законодавство України про адміністративні правопорушення має каральну направленість (більш кримінальна), а тому з урахуванням принципів і загальних засад КУпАП, практики Європейського Суду по правах людини, передбачається принцип презумпції невинності особи, поки її винуватість не буде доведена у встановленому законом порядку.

Усі сумніви щодо доведеності вини суд трактує на користь особи, що притягується до адміністративної відповідальності.

Аналізуючи докази по справі, суд прийшов до висновку, що провадження по справі відносно ОСОБА_3 у вчиненні правопорушення передбаченого ст.173-2 ч.1 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, у зв'язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі п.1 ст.247 КУпАП, керуючись ст.ст.173-2 ч.1, 221, 283, 284, 285, 287-289 КУпАП, Суд,-

ПОСТАНОВИВ :

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3 провадженням закрити на підставі п.1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-2 ч.1 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Чернівецької області через Вижницький районний суд протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: І. А. Кибич