Справа № 404/7430/16-п
Номер провадження 3/404/2495/16
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 грудня 2016 року суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда Галаган О.В., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності, які були направлені з Управління патрульної поліції в м. Кропивницький Департаменту патрульної поліції, відносно:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, ідентифікаційний номер не встановлено, не працюючого, проживаючого ІНФОРМАЦІЯ_2,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ :

Згідно до протоколу про адміністративне правопорушення, 10.11.2016 року о 02-00 год., ОСОБА_1 перебуваючи з ознаками алкогольного спяніння у громадському місці по вул. Соборна, 6, висловлювався нецензурною лайкою на адресу працівників поліції та кричав, чим порушив громадський порядок та спокій громадян, за що передбачена адміністративна відповідальність за ст. 173 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не зявився, про час та місце розгляду справи повідомлявся вчасно та належним чином. Заяв та клопотань про перенесення розгляду справи до суду не надсилав.

Дослідивши письмові матеріали справи, приходжу до висновку про закриття адміністративного провадження, з наступних підстав.

Проявом хуліганських дій є будь-які протиправні дії, спрямовані на порушення громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Суб'єктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб'єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Відповідно до розяснень пунктів 15-16 Постанови Пленуму Верховного Суду України, від 22.12.2006 року № 10 "Про судову практику у справах про хуліганство", судам належить забезпечувати своєчасний і правильний розгляд адміністративних справ про дрібне хуліганство. Суди не повинні застосовувати заходи адміністративного стягнення, передбачені ст. 173 КУпАП, щодо осіб, дії яких містять ознаки злочинів (самоправство, завдання побоїв, заподіяння легких тілесних ушкоджень та ін.) або проступків, що не є дрібним хуліганством.

Згідно практики застосування рішень Європейського суду з прав людини (ст. 9 Європейської Конвенції з прав людини) Кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов'язане з обов'язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров'я чи моралі, для захисту репутації чи прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або для підтримання авторитету і безсторонності суду.

Надані на розгляд адміністративні матеріали не містять доказів на підтвердження ознак дрібного хуліганства, вчиненого саме з метою порушення громадського порядку та спокою громадян, за наступних підстав:

Адміністративний матеріал не містить пояснень порушника взагалі. Так, в протоколі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 вказано, що він висловлювався нецензурною лайкою на адресу працівників поліції, у своїх поясненнях свідки зазначають, що зазначена особа на зауваження патрульної поліції з приводу його поведінки не реагував, не бажав виконувати будь-які законні вимоги поліцейських. Тобто в даному випадку дії ОСОБА_1 не вірно кваліфіковані за ст. 173 КУпАП, як порушення громадського порядку та спокою громадян, оскільки фактично матеріалами справи зафіксована не антигромадська поведінка, а конфлікт правоохоронних органів із громадянином, при цьому сутність цього конфлікту не розкрита, відомі лише його наслідки нецензурна лайка в бік правоохоронців з приводу їх дій. Ймовірно дії порушника були спрямовані в перешкоджанні або непокорі законному розпорядженню або вимозі працівника поліції, які б мали кваліфікуватися за ст. 185 КУпАП, а можливо неправомірні дії працівників поліції спровокували таке відношення до неї громадянина.

Таким чином не правильно визначений обєкт посягання на суспільні правовідносини, а відтак є підставою для закриття адміністративного провадження відносно порушника за ст. 173 КУпАП.

Інші докази у матеріалах адміністративного провадження відсутні. Таким чином констатую, що межі та повноваження розгляду вичерпано, відтак рішення приймається на підставі наявних обставин, які у своїй сукупності переконливо свідчать про відсутність прямого умислу особи, яка притягується до адміністративної відповідальності у порушенні громадського порядку чи спокою громадян.

Вважаю, що вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП не знайшла свого підтвердження належними та достатніми доказами, тому необхідно звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності у звязку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а провадження по справі закрити.

Керуючись ст.ст. 1, 9, 173, 245, 247, 277, 280, 283, 284 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити в звязку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Кіровоградської області протягом десяти днів з дня її винесення через Кіровський районний суд м. Кіровограда.

Суддя Кіровського районного суду м.Кіровограда ОСОБА_2