П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"15" січня 2016 р. суддя Дніпровського районного суду м. Києва Дзюба О.А., розглянувши матеріали, що надійшли з УПС Національної поліції в м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця Херсонської обл., громадянина України, не працюючого, має другу групу інвалідності проживаючого за адресою: АДРЕСА_1

за ст. 124 Кодексу України про адміністративне правопорушення, -

в с т а н о в и в :

ОСОБА_1 (далі - особа, що притягається до адміністративної відповідальності) 30.10.2015 року о 14 год. 10 хв. по площі Ленінградській в м. Києві керуючи автомобілем НОМЕР_1, не забезпечив безпечного інтервалу та дистанції між автомобілем НОМЕР_2, що призвело до ДТП з механічними пошкодженнями автомобілів, чим порушив п.п. 13.1 ПДР України.

Особа, що притягається до адміністративної відповідальності в судовому засіданнісвою вину у вчиненні вказаного адміністративного правопорушення визнав в повному обсязі, щиро розкаялася у вчиненому, просив зняти з нього відповідальність, так як має 2-тю групу інвалідності.

Тож, суд, дослідивши матеріали адміністративної справи, у відповідності до положень ст. 252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходить до наступного.

Статтями 251, 280 КУпАП, визначено фактичні дані, обставини на основі яких, у визначеному законом порядку, орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення.

Так, як вбачається з матеріалів адміністративної справи, вина особи, що притягається до адміністративної відповідальності у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП повністю доведена, у розумінні ст. 251 КУпАП, належними та допустими доказами, а саме:

- протоколом про адміністративне правопорушення, який складений у відповідності з вимогами ст. 256 КУпАП та містить необхідні у ньому відомості, зокрема щодо дати, часу, місця та способу вчинення самого адміністративного правопорушення;

- даними, що містяться у рапорті працівників правоохоронних органів, які кореспондуються з відомостями відображеними у протоколі про саме правопорушення та поясненнями особи в частині дати, часу, місця та способу вчинення самого адміністративного правопорушення.

За таких умов, суд вважає, що в діях особи, яка притягається до адміністративно відповідальності наявний склад адміністративного правопорушення передбачений ст. 124 КУпАП.

При вирішенні питання про накладення адміністративного стягнення, на особу, що притягається до адміністративної відповідальності, суд враховує наступне.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов'язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Згідно ст. 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до абз. 2 ст. 33 КУпАП, при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

Так, згідно ст. 34 КУпАП, обставиною, що пом'якшує відповідальність є щире розкаяння винного.

Обставин, які обтяжують відповідальність винного, відповідно до ст. 35 КУпАП, суд не вбачає.

При цьому, згідно ст. 22 КУпАП, при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

За таких обставин, суд враховуючи характер вчиненого адміністративного правопорушення, особливості й обставини вчинення: форму вини, мотив і мету, спосіб, стадію вчинення, характер і ступінь тяжкості наслідків, що настали (відсутність матеріальної шкоди), поведінку під час та після вчинення протиправних дій, життєві обставини, які спонукали порушника до вчинення цього адміністративного правопорушення, зокрема фінансове становище, його вік, стать, вважає за можливе, беручи до уваги завдання КУпАП, у даному конкретному випадку, звільнити порушника, у порядку ст. 22 КУпАП, від адміністративної відповідальності, у зв'язку з малозначністю, враховуючи вищевказані обставини, цього адміністративного правопорушення і обмежитись усним зауваженням.

Заходи забезпечення провадження у справі слід скасувати, а вилучені предмети торгівлі знищити.

В свою чергу, суд враховує, що п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року (зі змінами та доповненнями) та ст. 40-1 КУпАП визначено, що судовий збір стягується лише у разі ухвалення судом постанови про накладення адімністратвиного стягнення, а тому враховуючи той факт, що усне зауваження, виходячи з норм ст.ст. 24, ч. 2 ст. 284 КУпАП, не відноситься до видів адміністративних стягнень, та являється однією із можливостей, визначених КУпАП, для звільнення особи від адміністративної відповідальності, не вбачає пістав для звернення судового збору.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1, 6, 7, 22, 33-35, 124, 251, 252, 260, 283-285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

п о с т а н о в и в :

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, та на підставі ст. 22 КУпАП звільнити її від адміністративної відповідальності обмежившись усним зауваженням.

Провадження у справі закрити.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подання апеляційної скарги до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

С у д д я: