ДЗЕРЖИНСЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ОСОБА_1 ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Справа № 210/4529/16-п
Провадження № 3/210/949/16
П О С Т А Н О В А

12 грудня 2016 року

Суддя Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області ОСОБА_2, розглянувши матеріал про адміністративне правопорушення, який надійшов з Головного управління держпраці у Дніпропетровській області управління з питань праці про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_3 ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, працює: заступником директора департамента організації праці та заробітної плати Публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал ОСОБА_1 Ріг», зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3 ,

за ч. 1 ст. 41 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

Головним державним інспектором відділу з питань додержання законодавства про працю, ОСОБА_4 15 вересня 2016 року виявлено, що ОСОБА_5, будучи заступником директора департаменту організації праці та заробітної плати ПАТ «АМКР», ІНФОРМАЦІЯ_4, вчинила адміністративне правопорушення, виявлене 12 вересня 2016.

А саме, ОСОБА_3 будучи посадовою особою, відповідальною за додержання законодавства про працю України в частині організації праці та заробітної плати підприємства, допустила порушення вимог ч. 1 ст. 41 КУпАП за наступних обставин.

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення № 179/4.7-05 від 15 вересня 2016 року: в термін з 23 серпня 2016 по 12 вересня 2016 проведена комплексна, документальна, планова, виїзна, вибіркова перевірка ПАТ «АрселорМіттал ОСОБА_1 Ріг» з питань дотримання законодавства про працю та загальнообовязкове державне соціальне страхування за період січень 2015р. - вересень 2016р.

В ході проведення перевірки встановлено ряд порушень чинного трудового законодавства, що є триваючими на момент перевірки. Документи первинного обліку: накази (розпорядження) про прийняття на роботу, накази (розпорядження) про припинення трудового договору (контракту), табелі обліку використання робочого часу, які ведуться у структурних підрозділах Підприємства, не завжди відповідають типовим формам первинної облікової документації підприємств, установ, організацій, що затверджені та введені в дію з 1 січня 2009 року наказом державного комітету статистики України від 05.08.2008р. №489 Про затвердження типових форм первинної облікової документації зі статистики праці (ОСОБА_5 змінами і доповненнями, внесеними наказом Державного комітету статистики України від 25 грудня 2009 року № 496).

В табелях обліку використання робочого часу за липень, серпень 2016р. дільниці №2 по виробництву вогнетривких і будівельних печей Ремонтного виробництва, дільниці ремонту металургійного обладнання Ремонтного виробництва для нарахування заробітної плати врахована тільки загальна кількість відпрацьованих годин, години, відпрацьовані у святкові та вихідні дні, у вечірні та нічні години в табелях не зазначені. Зазначене порушує вимоги ч.1 ст. 30 ЗУ «Про оплату праці».

Мають місце випадки, коли тривалість відпустки без збереження заробітної плати за сімейними обставинами становить більше 15 календарних днів на рік: ОСОБА_6 (таб.№ 36010461) були надані у 2016 році відпустки без збереження заробітної плати за сімейними обставинами на 18 календарних днів: - згідно розпорядження №251 від 28.01.2016р. на 15 календарних днів з 28.01.216 по 11.02.2016; згідно розпорядження №526 від 01.03.2016р. на 03.03.2016р. - 1 календарний день ; згідно розпорядження №1623 від 07.06.2016р. на 08.06.2016р. - 1 календарний день ; згідно розпорядження №1651 від 21.06.2016р. на 20.06.2016р. - 1 календарний день . Вказане є порушенням вимог ч. 2 ст. 84 КЗпПУ та ст. 26 ЗУ «Про відпустки».

Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 у судовому засіданні присутня не була, від представника ОСОБА_3 - адвоката ОСОБА_7 до суду надійшли пояснення, в яких він просить провадження у справі закрити у звязку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, вважаю, що провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю з наступних підстав.

За змістом ст. ст. 245, 252, 280, 283 КУпАП при розгляді справи про адміністративні правопорушення забезпечується всебічне, повне та об'єктивне з'ясування обставин справи, підлягають для з'ясування питання про те, чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа в його вчинені, рішення приймається на підставі доказів долучених у суді і оцінених суддею за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному і об'єктивному дослідженню всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконаннямправил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а іншими документами.

З матеріалами справи вбачається, що протокол про адміністративне правопорушення № 179/4.7-05 складено 15 вересня 2016 року на підставі акту перевірки додержання субєктами господарювання законодавства про працю та загальнообовязкове державне соціальне страхування № 344/4.7-03.

Аналіз наданих представником ОСОБА_3 документів свідчить про дотримання вимог законодавства про працю та загальнообовязкове державне соціальне страхування, яке була предметом перевірки, виходячи з наступного.

Типова форма № П-5 «Табель обліку використання робочого часу» надається Державною службою статистики України як рекомендована для застосування і використовується як формалізований набір показників у складі первинного обліку підприємства щодо використання робочого часу (лист Державної служби статистики України від 12 січня 2012 року № 9/4-10/9). На практиці табель використовується також для інших цілей, тому підприємство при необхідності має право застосовувати й іншу форму табеля, але обовязковим для респондентів є наявність первинного обліку показників щодо використання робочого часу, явок та неявок працівників. Виділення в табелях на паперовому носії з загальної кількості відпрацьованих годин кількість годин роботи у святкові та вихідні дні, у вечірній та нічний час мало сенс, коли нарахування заробітної плати проводилось вручну. На теперішній час такої потреби немає, тому що нарахування заробітної плати працівникам підприємства проводиться автоматично з використанням системи SAP HR, в яку достатньо ввести загальну кількість відпрацьованих годин в робочі зміни, а система SAP HR у відповідності до встановленого працівникові графіку роботи розподіляє цей час на години роботи у святкові і вихідні дні, у вечірній та нічний час і нараховує заробітну плату у відповідності до вимог чинного законодавства.

Таким чином, незважаючи на те, що в табелях обліку використання робочого часу на паперовому носії не виділені окремо часи роботи у святкові і вихідні дні, у вечірній та нічний час, при нарахуванні заробітної плати врахована їх кількість і оплата проведена у відповідності до вимог чинного законодавства. На запит перевіряючих інспекторів їм було надано розрахункові листи окремих працівників Ремонтного виробництва, що підтверджують факт правильного та в повному обсязі нарахування заробітної плати працівникам в тому числі за роботу у вечірній, нічний час та у святкові дні.

Посилання ж, наведені у даному протоколі, на порушення ч.1ст.30 Закону України «Про оплату праці» є безпідставним, тому що у відповідності до вимог вказаної статті при кожній виплаті заробітної плати власник або уповноважений ним орган повинен повідомити працівника про такі дані:а) загальна сума заробітної плати з розшифровкою за видами виплат;б) розміри і підстави відрахувань із заробітної плати;в) сума заробітної плати, що належить до виплати.

Відповідні вимоги на підприємстві виконуються в повному обсязі. Обовязок підприємства з надання інформації про кількість відпрацьованих працівником годин у святкові і вихідні дні, у вечірній та нічний час не передбачено наведеною нормою Закону України «Про оплату праці».

Також, у відповідному протоколі зазначено, що на підприємстві мають випадки, коли тривалість відпустки без збереження заробітної плати за сімейними обставинами становить більше 15 днів на рік за окремими прикладами, наведеними за текстом протоколу. З цього приводу необхідно зазначити наступне.

Однак, при складенні протоколу не взято до уваги, що згідно розпорядження № 251 від 28.01.2016р. працівникові (ОСОБА_6А.) була надана відпустка без збереження заробітної плати 15 календарних днів по догляду за хворою матірю (п.10 ст.25 Закону України «Про відпустки»), про що зазначено у заяві працівника та підтверджено медичною довідкою про стан здоровя ОСОБА_8 Слід зазначити, що всі вказані документи були надані під час перевірки. Тобто, відпустки без збереження заробітної плати ОСОБА_6 надавались у відповідності до вимог ст.25, ст.26 Закону України «Про відпустки». Таким чином, твердження про виявлене порушення ст.26 Закону України «Про відпустки», ч.2 ст.84 КЗпП України є безпідставним.

Відповідно до ст.55 Конституції України, кожен має право будь-якими не забороненими законом способами захищати свої права і свободи від порушень і протиправних посягань.

В Україні визнається і діє принцип верховенства права (ст.8 Конституції України).

Положення ст.3 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» передбачено, що державний контроль (нагляд) здійснюється за принципами, зокрема обєктивності та неупередженості здійснення державного нагляду. Пунктом 2 Положення про Державну інспекцію України з питань праці передбачено, що Держпраці України у своїй діяльності керується Конституцією та Законами України (…).

Як вбачається з матеріалів справи, підприємство ПАТ "АМКР" в порядку КАС України, оскаржено приписи, видані на підставі акту перевірки, що свідчить про неузгодженість висновків, викладених в перевірці.

Таким чином, складання протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3 є передчасним і безпідставним.

З огляду на вищезазначене, вбачається відсутність складової протиправної поведінки у діях ПАТ «АМКР», а відповідно і підстав для притягнення до відповідальності заступника директора департаменту організації праці та заробітної праці ПАТ «АМКР», з огляду на відсутність порушень приписів Кодексу законів про працю України.

Дослідивши матеріали справи, суд приходить до висновку, що в діях відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 41 КУпАП, прямих, безспірних і безсумнівних доказів вини в ході судового засідання не здобуто, вини в судовому засіданні не встановлено.

За змістом п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження у справі не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у зв'язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ч. 1 ст. 41, п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, ст. 283-284 КУпАП, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_3, до відповідальності за ч.1 ст. 41 КУпАП закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП у зв'язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 КУпАП.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено прокурором у випадках, передбачених частиною п'ятою статті 7 КУпАП.

Апеляційна скарга подається до апеляційного суду Дніпропетровської області через Дзержинський районний суд м. Кривого Рогу.

Суддя: Р. Є. Скотар