Справа № 709/2474/16-п
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

26 грудня 2016 року смт.Чорнобай

Суддя Чорнобаївського районного суду Калашник С.І.., розглянувши матеріали, які 24 листопада 2016 року надійшли від Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства у Черкаській області про притягнення до адміністративної відповідальності , ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, жителя ІНФОРМАЦІЯ_2, українця, громадянина України, працюючого, ланковим рибалкою ПП "Рець", ідентифікаційний код в матеріалах справи відсутній,

за ч.4 ст.85 КУпАП,

встановив:

З матеріалів справи вбачається, що 05.11.2016 року ОСОБА_1 являючись ланковим-рибалкою приватного підприємства ,,РЕЦЬ,, на Кременчуцькому водосховищі неподалік від с. Вереміївка Чорнобаївського р-ну Черкаської області проводив рибний промисел з порушенням правил промислового рибальства, тобто двома риболовецькими сітками вічком 36х36 висотою 3 м. та довжиною 56 м. кожна. Внаслідок здійснення рибного промислу , виловив риби: ,,плітка,,-5 шт.; ,,судак ,,-1 шт., чим порушив п.6.1.1.правил промислового рибальства. Своїми діями завдав збитків на суму - 2,393 грн.52 коп.

В судовому засіданні ОСОБА_1 своєї вини у вчиненні інкримінованого йому правопорушенні не визнав та пояснив, що дійсно перебуває у трудових відносинах з П.П.,,ОСОБА_2,, с.Вереміївка Чорнобаївського р-ну Черкаської області де працює ланковим рибалкою.

05 листопада 2016 року він дійсно виконуючи свої трудові обов»язки на Кременчуцькому водосховищі неподалік від с.Вереміївка Чорнобаївського р-ну Черкаської області де проводив рибний промисел за допомогою риболовецьких сіток з розміром вічок які дозволяють здійснення рибного промислу без заподіяння шкоди водному господарству , тобто у значно більшому розмірі вказаному інспектором рибоохорони в протоколі.

Дві сітки, які були вилучені в нього працівниками охорони використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Черкаській області після повернення на берег (сітки вилучались на березі після повернення з моря), він виявив від час промислового вилову риби на території водосховища та зняв їх з метою недопущення загибелі риби та припинення браконьєрства про, що і пояснював посадовій особі рибоохорони яка складала протокол, але останнім було здійснено на нього психологічний тиск та висловлювались погрози анулювати ліцензію на вилов риби у приватному підприємстві де він працює, якщо він не підпише протокол та не напише пояснення на окремому аркуші проте ,що дійсно здійснював рибний промисел сітками розмір вічок яких заборонено використовувати. Звернув увагу, що свідки правопорушення яке йому інкримінується, відсутні та зіслався на те, що очевидцем того, що вилучені у нього сітки він знайшов на воді, де були залишені невідомими особами являється особа, що приймала виловлену ним рибу тобто ОСОБА_2.

Допитаний в судовому засіданні 19.12.2016 року представник управління охорони використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Черкаській області ОСОБА_3 пояснив суду, що не був очевидцем скоєння правопорушення ,а був викликаний для складення протоколу своїм керівником ОСОБА_4. На час прибуття на місце події та складення протоколу порушник вину визнавав та написав власноручно заяву про визнання своєї вини у вчиненні наявного правопорушення тому він склав протокол та вилучив знаряддя правопорушення.

Свідок ОСОБА_2 пояснила суду, що являється дружиною керівника підприємства з яким рибалки перебувають в трудових відносинах та в цей день перебувала на березі за вказівкою чоловіка де приймала рибу, що доставляли рибалки з моря та була свідком як на час прибуття на берег ОСОБА_1 прибув невідомий їй представник управління охорони використання і відтворення водних біоресурсів який став перевіряти законність добування риби. В цей час на берег зійшов ОСОБА_1 який дістав з човна декілька сіток та сказав що виявив дані знаряддя лову серед водойми та зняв їх оскільки дані сітки не належать риболовецькій артілі на ,що особа яка назвалась представником управління охорони використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Черкаській області заявила про те, що останній говорить неправду, що сам здійснює вилов риби сітками з вічками які мають менший розмір чим передбачено для промислового рибальства та став погрожувати у разі якщо наявний рибалка не визнає свою провину, нарахує збитки не за декілька рибин як було вказано пізніше у протоколі, а на весь виловлений даним рибалкою улов який складав значну кількість та здійснено сітками з дозволеним розміром вічок які перебувають на балансі даного приватного підприємства та наполіг на тому, щоб останній написав відповідну заяву з цих підстав .

Представник управління охорони використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Черкаській області ОСОБА_4 на виклик суду в судове засідання не з»явився, клопотань щодо відкладення розгляду справи від нього до суду не надходило тому суд проводив розгляд матеріалів про адміністративне правопорушення на підставі наявних доказів.

Суд, заслухавши учасників процесу, допитавши свідків та дослідивши матеріали справи прийшов до переконання, що протокол складено з грубим порушенням законодавства України в зв»язку з чим ОСОБА_1 не може бути притягнутий до відповідальності, а справа підлягає закриттю.

Так, відповідно до вимог викладених у ст. ст. 245, 252, 280, 283 КУпАП обставини адміністративного правопорушення повинні бути з'ясовані всебічно, повно й об'єктивно в їх сукупності.

Згідно з вимогами ст. 256 КУпАП в протоколі про адміністративне правопорушення повинні бути зазначені місце, час вчинення та суть адміністративного правопорушення,його правова кваліфікація. Всупереч зазначеним вимогам суть адміністративного правопорушення, органом що його склав викладена не належним чином. Зокрема в протоколі зазначено лише , що порушник порушив п.6.1.1.правил промислового рибальства та не вказано кваліфікацію правопорушення у розумінні вимог положень КУпАП. Також не було роз»яснено положень ст.263 КУпАП та у порушення ст. 280 КУпАП не з'ясував інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Зокрема не відібрав та не приєднав до матеріалів пояснень інших рибалок, що вели з ОСОБА_1 промисел на предмет походження вилучених у нього сіток внаслідок чого, можна б було дати правову оцінку поясненням особи, що притягується до відповідальності.

Окрім того, інспектором рибоохорони при складанні протоколу не враховано, що вразі заподіяння шкоди працівником при виконанні своїх трудових обов»язків, який перебуває в трудових відносинах з роботодавцем, шкоду має відшкодовувати саме-роботодавець який в даному випадку міг надати працівникові заборонені знаряддя лову для здійснення рибо- добувного промислу. Відповідні матеріали (пояснення керівництва П.П.,,ОСОБА_2,, з цих підстав) у матеріалах відсутні, що свідчить про не відповідність протоколу про адміністративне правопорушення вимогам передбаченим ст. 256 КУпАП, та дає підстави вважати що його не можна розцінювати як доказ по справі в розумінні вимог передбачених ст. 251 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст.247 п.1, 251 та 256 Кодексу України про адміністративні правопорушення суд,

п о с т а н о в и в :

Провадження в справі № 709/2474/16-п відносно ОСОБА_1 жителя ІНФОРМАЦІЯ_3 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.85 КпАП України , закрити у звязку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником , або прокурором протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Суддя Чорнобаївського

районного суду ОСОБА_5