Справа № 186/1687/16-п
Провадження № 3/0186/502/16
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

в справі про адміністративне правопорушення

13 грудня 2016 року м. Першотравенськ

Суддя Першотравенського міського суду Дніпропетровської області Янжула С. А. ,

розглянувши матеріали адміністративної справи, що надійшла від Першотравенського ВП Павлоградського ВП ГУНП України в Дніпропетровській області відносно

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, зареєстрованого та мешканця ІНФОРМАЦІЯ_3, працюючого в ШУ "Першотравенське", гірничим робітником, притягнутого по ст.173 КУпАП,

В С Т А Н О В И Л А :

24 листопада 2016 року о 20:00 годині, знаходячись біля будинку №10 по вул.Ювілейна, м.Першотравенська, Дніпропетровської області, ОСОБА_1, грубо порушуючи громадський порядок, висловлювався нецензурною лайкою, на зауваження не реагував, вів себе зухвало, чим порушив людську гідність, громадську мораль та чинне законодавство.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 280 КУпАП, одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови. Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 9 КпАП України адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 252 КУпАП орган, який розглядає справу про адміністративне правопорушення, оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Особа, яку притягнуто до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1 в судовому засіданні свою вину у вчиненому визнав, просить його суворо не карати.

Обставинами, що пом'якшують відповідальність ОСОБА_1 визнано скоєння правопорушення вперше та щире каяття останнього.

Обставин, які обтяжують відповідальність ОСОБА_1 - не встановлено.

З урахуванням викладеного, приходжу до висновку, що вина ОСОБА_1 по ст.173 КУпАП про адміністративні правопорушення підтверджується: протоколом про адміністративне правопорушення серії АА № 126745 від 24 листопада 2016 року, рапортами, поясненнями свідків ОСОБА_2, ОСОБА_3, правопорушника ОСОБА_1, долученими до матеріалів справи.

Вивчивши матеріали адміністративної справи, дійшла висновку, що ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП.

В рішенні Європейського Суду з прав людини "Швидка проти України" від 30 жовтня 2014 року наголошено на тому, що, як зазначено у Кодексі України про адміністративні правопорушення та у подальших розясненнях Пленуму Верховного Суду України, адміністративні правопорушення (тобто незначні правопорушення за законодавством України) караються арештом лише у виключних випадках (див. пункти 16 та 18), тобто адміністративне стягнення повинно бути пропорційним переслідуваній меті.

При визначенні виду та розміру адміністративного стягнення, беру до уваги характер вчиненого правопорушення, особу ОСОБА_1 те, що в скоєному розкаявся, скоїв правопорушення вперше, - всі обставини справи в їх сукупності та вважаю, що до нього слід застосувати адміністративне стягнення у вигляді штрафу на користь держави, що буде необхідним для його виправлення та достатнім для виконання завдань КУпАП.

Підстави для застосування іншого, більш м'якого або суворого стягнення, відсутні.

Згідно з Перехідними положеннями Податкового кодексу України (пункт 5 підрозділу 1 розділу ХХ), якщо норми інших законів містять посилання на неоподатковуваний мінімум доходів громадян, то для цілей їх застосування використовується сума в розмірі 17 гривень, крім норм адміністративного та кримінального законодавства в частині кваліфікації адміністративних або кримінальних правопорушень, для яких сума неоподатковуваного мінімуму встановлюється на рівні податкової соціальної пільги, визначеної підпунктом 169.1.1 пункту 169.1 статті 169 розділу IV цього Кодексу для відповідного року.

Таким чином, для розрахунку розміру штрафу по призначеному покаранню суд за один неоподатковуваний мінімум доходів громадян приймає суму в розмірі 17 гривень.

Такої ж позиції дотримався Верховний Суд України під час винесення постанови від 01 жовтня 2015 року по справі №5-154кс15, що перебувала на розгляді судової палати у кримінальних справах цього суду.

Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» та ст. 40-1 КУпАП, у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення з особи, на яку накладено таке стягнення, підлягає стягненню судовий збір в розмірі 275,60 грн.

Керуючись ст.24, ст.40-1, ст. 173, п.1 ч.1 ст.284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Визнати ОСОБА_1 винним у скоєнні адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, та накласти стягнення у вигляді штрафу на користь держави у розмірі п'яти неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що складає 85 (вісімдесят п'ять) гривень.

Стягти з ОСОБА_1 судовий збір на користь держави в сумі 275 (двісті сімдесят п'ять) гривень 60 копійок.

Штраф повинен бути сплачений згідно зі ст.307 КУпАП протягом 15 днів від дня вручення (отримання) постанови за справою про адміністративне правопорушення в установу банку.

Копія платіжного документу подається до суду.

Своєчасно не сплачений штраф буде примусово стягнутий із заробітної плати чи іншого заробітку, пенсії або стипендії відповідно до чинного законодавства.

Відповідно до ч. 2 ст. 308 КУпАП в разі несвоєчасного сплачення штрафу і виконання постанови в примусовому порядку, з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу, визначений у відповідній статті КУпАП , витрати на облік зазначеного правопорушення. Розмір витрат визначається Кабінетом Міністрів України.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 цього Кодексу.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником або прокурором протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя: С. А. Янжула

Постанова набирає законної сили:_______________________

Строк пред'явлення постанови до виконання ________________________________