печерський районний суд міста києва
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

19 грудня 2016 року суддя Печерського районного суду м. Києва Смик С.І., за участю прокурора Машненкової В.І., захисника - адвоката Грапенюк С.С., особи, яка притягується до адміністративної відповідальності - ОСОБА_2, розглянувши матеріали, що надійшли від Національного агентства з питань запобігання корупції про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця м. Тернополя, громадянки України, освіта вища, працюючого заступником директора Департаменту організаціїї роботи із запобігання та виявлення корупції, який проживає : АДРЕСА_1

за ч.2 ст. 176-6 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

Згідно з протоколом від 23.11.2016 року ОСОБА_2, перебуваючи на посаді заступника директора Департаменту організації роботи із запобігання та виявлення корупції Національного агентства з питань запобігання корупції, порушив встановлені ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» терміни подання повідомлення про суттєві зміни у його майновому стані, внаслідок чого вчинив адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, передбачене ч. 2 ст. 172-6 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а саме несвоєчасне повідомлення про суттєві зміни у його майновому стані.

У протоколі про адміністративне правопорушення від 23.11.2016 року також вказано, що відповідно до інформації в.о. керівника Управління бухгалтерського обліку та звітності - головного бухгалтера Національного агентства (від 19 жовтня 2016 № 82-03/68) ОСОБА_2 було нараховано заробітну плату на суму, що перевищує 50 мінімальних заробітних плат за вересень 2016 року, а саме 85404,60 гривень.

Також у протоколі зазначено про те, що керівником Департаменту фінансового контролю та моніторингу способу життя Маркєєвою О.Д. надано інформацію (від 20.10.2016 № 50-07/10), що ОСОБА_2 у період з 01.09.2016 по 19.10.2016 не подав повідомлення про суттєві зміни у його майновому стані до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування та на третьому аркуші протоколу про адміністративне правопорушення вказано, що відповідно до загальнодоступних даних Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, які розміщені на сайті Національного агентства з питань запобігання корупції, ОСОБА_2 подав вищезазначений документ лише 24.10.2016 року.

ОСОБА_2 свою вину у вчиненні правопорушення не визнав, надав письмові заперечення та клопотання про закриття провадження у справі, посилаючись на відсутність події та складу адміністративного правопорушення, оскільки він не порушував вимоги ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції».

Вивчивши матеріали справи, заслухавши думку прокурора, яка вважає, що в діях ОСОБА_2 є склад адміністративного порушення, пояснення ОСОБА_2, адвоката Грапенюк С.С., яка вважає, що в діях ОСОБА_2 відсутня подія та склад адміністративного порушення, вважаю, що відсутня подія та склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

Відповідно до ст. ст. 7, 254, 279 КУпАП розгляд справи про адміністративне правопорушення здійснюється лише в межах протоколу про адміністративне правопорушення.

Згідно зі ст. 129 Конституції України розгляд і вирішення справ в судах здійснюється на засадах змагальності сторін та свободи в наданні ними суду своїх доказів і доведенні перед судом їх переконливості.

Дії особи, поведінка якої є предметом дослідження, у кожному випадку потрібно оцінювати у контексті положень ст. 9 КУпАП, де закріплено поняття адміністративного правопорушення. Відповідно до цієї норми - адміністративним правопорушенням (проступком) визначається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління, вчинена суб'єктом правопорушення, і за яку передбачено адміністративну відповідальність. Відсутність хоча б одного з цих елементів виключає адміністративну відповідальність.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративні правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Диспозиція ч. 2 ст. 172-6 КУпАП встановлює адміністративну відповідальність за неповідомлення або несвоєчасне повідомлення про відкриття валютного рахунка в установі банку-нерезидента або про суттєві зміни у майновому стані.

Під час розгляду справи встановлено, що відповідно до наказу Голови Національного агентства з питань запобігання корупції від 28.04.2016 року № 9-к/тр ОСОБА_2 призначений на посаду заступника директора Департаменту організації роботи із запобігання та виявлення корупції Національного агентства з питань запобігання корупції з 28.04.2016 року як такого, що успішно пройшов стажування, за переведенням.

Відповідно до цього ж наказу взято до відома, що за попереднім місцем роботи ОСОБА_2 присвоєний п'ятий ранг державного службовця та стаж державної служби на день призначення складає 23 роки 24 дні.

Відповідно до п. 9 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про державну службу» державний службовець зобов'язаний додержуватися вимог законодавства у сфері запобігання і протидії корупції.

Згідно із ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції» у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування, а саме отримання ним доходу, придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 1 січня відповідного року, зазначений суб'єкт у десятиденний строк з моменту отримання доходу або придбання майна зобов'язаний письмово повідомити про це Національне агентство. Зазначена інформація вноситься до Єдиного державного реєстру декларацій осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та оприлюднюється на офіційному веб-сайті Національного агентства.

Підставою для складення протоколу про адміністративне правопорушення стало несвоєчасне повідомлення ОСОБА_2 про суттєві зміни у майновому стані, а саме нарахування заробітної плати на суму, що перевищує 50 мінімальних заробітних плат за вересень 2016 року, а саме 85404,60 гривень.

З системного аналізу норм розділу VIІ «Фінансовий контроль» Закону України «Про запобігання корупції» вбачається використання законодавцем поняття «отриманого (нарахованого)» доходу при заповненні декларації осіб, уповноважених на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, та використання поняття виключно «отриманого» доходу при повідомленні про суттєві зміни в майновому стані суб'єкта декларування.

В службовій записці в.о. керівника Управління бухгалтерського обліку та звітності - головного бухгалтера Національного агентства від 19.10.2016 року № 82-03/68 надано перелік працівників апарату Національного агентства, яким було саме нараховано заробітну плату на суму, що перевищує 50 мінімальних заробітних плат за вересень 2016 року.

Разом з тим, згідно з довідкою про доходи за вересень 2016 року ОСОБА_2 виплачено 68750,70 грн., що є отриманим ним доходом. Вказана сума не перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 01.01.2016 року (68900,00 грн.), а отже у ОСОБА_2 не виникло законодавчо передбаченого обов'язку повідомити про суттєві зміни у майновому стані.

Рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 10.06.2016 року № 3 затверджено Форму повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб'єкта декларування, відповідно до п.2 якої передбачено наступне: «На початку повідомлення розміщується текст такого змісту:

"Правила заповнення форми повідомлення про суттєві зміни в майновому стані суб'єкта декларування

1. Відповідно до частини другої статті 52 Закону України "Про запобігання корупції" у разі суттєвої зміни у майновому стані суб'єкта декларування зазначений суб'єкт не пізніше ніж на десятий календарний день з дня отримання доходу або придбання майна зобов'язаний повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції.

Під суттєвою зміною у майновому стані суб'єкта декларування розуміється отримання ним одноразового доходу або придбання майна на суму, яка перевищує 50 мінімальних заробітних плат, встановлених на 01 січня року, у якому подається повідомлення. Якщо вартість майна перевищує 50 мінімальних заробітних плат, але була сплачена частинами, то повідомлення про суттєві зміни в майновому стані подається після переходу права власності на таке майно. Дохід, який був нарахований, але не сплачений (не отриманий), не повідомляється. …».

Таким чином, оскільки ОСОБА_2 було нараховано заробітну плату за вересень 2016 року на суму 85404,60 гривень, а виплачено лише 68750,70 грн., вказаний розмір заробітної плати, фактично отриманий ОСОБА_2, не є суттєвою зміною у майновому стані та отримання вказаного доходу не підпадає під дію ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», так як для застосування вказаних положень Закону має значення саме отриманий дохід, а не нарахований.

Враховуючи викладене, в діях ОСОБА_2 відсутнє порушення вимог ч.2 ст.52 Закону України «Про запобігання корупції», а отже, подія і склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-6 КУпАП.

Окрім того, відповідно до п. 11 Порядку оформлення протоколів про адміністративні правопорушення та внесення приписів Національним агентством з питань запобігання корупції, затвердженого рішенням Національного агентства з питань запобігання корупції від 09.06.2016 року № 5 протокол про адміністративне правопорушення виноситься не пізніше наступного робочого дня з дня його складання на розгляд Національного агентства, яке приймає рішення про направлення протоколу про адміністративне правопорушення до суду.

Водночас, рішення Національного агентства № 122 «Про направлення протоколу про адміністративне правопорушення від 23.11.2016 року стосовно громадянина ОСОБА_2 до суду» прийнято 25.11.2016 року, тобто з порушенням вимог пункту 11 Порядку оформлення протоколів.

Крім цього, відповідно до ч.2 ст.257 КУпАП протокол про вчинення адміністративного корупційного правопорушення разом з іншими матеріалами у триденний строк з моменту його складення надсилається до місцевого загального суду за місцем вчинення корупційного правопорушення. Аналогічна вимога міститься в пункті 12 Порядку оформлення протоколів.

Однак протокол про адміністративне правопорушення від 23.11.2016 року відносно ОСОБА_2 був одержаний Печерським районним судом м. Києва лише 29.11.2016 року, тобто із пропуском встановленого законодавством триденного строку.

Також у протоколі про адміністративне правопорушення від 23.11.2016 року вказано, що ОСОБА_2 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 172-6 КУпАП, 23 листопада 2016 року о 09:57 год., тобто в день складання протоколу про адміністративне правопорушення.

Поряд з цим, у протоколі про адміністративне правопорушення також вказано, що ОСОБА_2 подав повідомлення про суттєві зміни у його майновому стані лише 24.10.2016 року.

Тобто, на думку уповноваженої особи Національного агентства Ліжевського А.Л., ОСОБА_2 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 172-6 КУпАП, в день складання протоколу, в той час як такий відлік повинен здійснюватися від дня, наступного за днем, коли закінчився встановлений законодавством 10-денний термін з моменту отримання особою відповідного доходу.

Додатково суд звертає увагу на те, що згідно з ч.1 ст.254 КУпАП про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.

Відповідно до положень п.1 ч.1 ст. 255 КУпАП правом складати протокол про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 172-6 КУпАП, наділені уповноважені на те посадові особи органів внутрішніх справ (Національної поліції) та Національного агентства з питань запобігання корупції.

Так, до протоколу про адміністративне правопорушення від 23.11.2016 року додано копію рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 28.10.2016 року № 93 «Про внесення змін у додаток до рішення Національного агентства з питань запобігання корупції від 11.08.2016 року № 9», яким уповноваженою особою Національного агентства визначено головного спеціаліста Сектору запобігання та виявлення корупції в Національному агентстві Ліжевського А.Л.

Відповідно до ч.2 ст.13 Закону України «Про запобігання корупції» уповноважені особи Національного агентства мають право, зокрема, відповідно до розподілу обов'язків складати протоколи про адміністративні правопорушення у справах, що належать до компетенції Національного агентства.

Водночас, стаття 172-6 КУпАП передбачає відповідальність за порушення вимог фінансового контролю. Здійснення фінансового контролю відповідно до Положення про Департамент фінансового контролю та моніторингу способу життя Національного агентства з питань запобігання корупції, затвердженого рішенням Національного агентства від 19 травня 2016 року № 1, покладено на відповідний Департамент.

Згідно з п. 3.1.5 Положення про Департамент фінансового контролю та моніторингу способу життя передбачено, що Департамент з метою виконання своїх завдань, зокрема, складає протоколи про адміністративні правопорушення, віднесені законом до компетенції Національного агентства, застосовує передбачені законом заходи забезпечення провадження у справах про адміністративні правопорушення.

Разом з тим, відповідно до підпункту 6 пункту 3.1 Положення про Сектор запобігання та виявлення корупції в Національному агентстві передбачено, що Сектор з метою виконання своїх завдань у разі виявлення фактів, що можуть свідчити про вчинення корупційних правопорушень, або правопорушень, пов'язаних із корупцією, працівниками апарату Національного агентства, інформує про такі факти Національне агентство, а у разі необхідності - спеціально уповноважені суб'єкти у сфері протидії корупції відповідно до їх компетенції.

Таким чином, уповноважена особа Національного агентства Ліжевський А.Л. відповідно до розподілу обов'язків у Національному агентстві з питань запобігання корупції не наділений правом складати протоколи про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 172-6 КУпАП, щодо порушення вимог фінансового контролю.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП встановлено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, провадження в справі про адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, відносно ОСОБА_2 підлягає закриттю на підставі п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП у зв'язку з відсутністю події і складу правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст. 247, 283, 284, 287 КУпАП України, ч. 2 ст. 52 Закону України «Про запобігання корупції»,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-6 КУпАП закрити за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва, через районний суд, протягом 10-ти днів з дня винесення постанови.

СуддяС.І. Смик