Кагарлицький районний суд Київської області
Справа № 368/475/16-п
Провадження № 3/368/315/16
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

02.12.2016року Кагарлицький районний суд Київської області

В складі:

Головуючого: суддя Закаблук О.В.

При секретарі: Широкоступ К.М.

З участю учасників процесу:

Потерпілий: ОСОБА_1

Свідки: ОСОБА_2

розглянувши матеріали адміністративної справи № 368/475/16 п, провадження № 3/368/315/16, відносно громадянина України ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3 ( Червоноармійська), 18/2, за вчинення адміністративного правопорушення, яке передбачено ст. 124 КУпАП, суд, -

В С Т А Н О В И В :

15.03.2016 року на адресу Кагарлицького районного суду від Кагарлицького ВП Обухівського ВП ГУ НП в Київській області надійшов адміністративний матеріал у відношенні ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3 ( Червоноармійська), 18/2, за вчинення адміністративного правопорушення, яке передбачено ст. 124 КУпАП, ( а.с., 1 26).

15.03.2016 року автоматизованою системою документообігу суду для слухання даної справи була визначена суддя Кагарлицького районного суду Шевченко І.І.

24.06.2016 року Кагарлицьким районним судом винесено постанову, ( а.с., 73 75), згідно з якою:

- адміністративну справу відносно ОСОБА_4 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП провадженням закрити в зв»язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

25.07.2016 року Апеляційним судом Київської області винесено ухвалу, ( а.с., 101 103), якою:

- апеляційну скаргу ОСОБА_1 задоволено частково;

- постанову судді Кагарлицького районного суду Київської області від 24.06.2016 року скасувати.

- Прийняти нову постанову, якою матеріали за протоколом про адміністративне правопорушення від 11.03.2016 року серії АП1 № 947223 направити до Кагарлицького відділення поліції Обухівського відділу поліції ГУ НП в Київській області для проведення додаткової перевірки.

15.08.2016 року автоматизованою системою документообігу суду для слухання даної адміністративної справи була визначена суддя Кагарлицького районного суду Іванюта Т.Є., ( а.с., 109).

25.08.2016 року Кагарлицьким районним судом винесено постанову, ( а.с., 110 111), якою:

- адміністративну справу щодо ОСОБА_4 за ст. 124 КУпАП направити на доопрацювання до Обухівського відділу ГУ Національної поліції в Київській області.

23.09.2016 року автоматизованою системою документообігу суду для слухання даної адміністративної справи був визначений суддя Кагарлицького районного суду Закаблук О.В.

В судовому засіданні, яке відбулося 18.11.2016 року, ( а.с., 131 132), потерпілий ОСОБА_1 зазначив наступне:

- 06.03.2016 року він керував власним автомобілем ОСОБА_5, д.н.з. НОМЕР_1 в м. Кагарлик Київської області. Швидкість його автомобіля становила близько 60 км/год.

На виїзді з м. Кагарлик, коли він проїхав останнє перехрестя, не доїжджаючи близько 100 метрів до знака «Кінець населеного пункту Кагарлик», він побачив, як з обочини смуги руху, по якій він рухався, в попутньому з ним напрямку розпочав рух автомобіль «Шкода», д.н.з. НОМЕР_2, який поступово виїжджав на смугу руху з ввімкненими лівим поворотним сигналом. В цей момент їхні автомобілі розділяло не більше 30 метрів.

За автомобілем ОСОБА_6 на узбіччі стояв ще один автомобіль з ввімкненим лівим поворотом, водій якого, побачивши його автомобіль не робив спроб виїхати на смугу руху його автомобіля, та пропускав його.

Побачивши, що водій автомобіля ОСОБА_6 має намір зайняти його полосу, він посигналив йому, та здійснив маневр автомобіля лівіше, проте, свою смугу руху не покинув.

Коли відстань між їхніми автомобілями була не більше 10 метрів, водій ОСОБА_6 здійснив різкий маневр, а саме, розвернув свій автомобіль практично перпендикулярно смузі руху, по якій він їхав, почав перетинати суцільну лінію розмітки, яка розділяє смуги руху ( по одній в кожному напрямку.

Маневр водія автомобіля ОСОБА_6 був для нього несподіваним, тому гальмувати він почав не більше, ніж як за 3 метри від лівої сторони автомобіля ОСОБА_6.

Енергійно негальмував, так як в салоні його автомобіля знаходилися окрім нього три особи, - на правому передньому пасажирському сидінні його дружина, на задньому сидінні малолітня дитина і його мати.

Удар прийшовся в ліву задню стойку автомобіля ОСОБА_6.

В салоні його автомобіля спрацювали подушки безпеки з сторони водія і переднього правого пасажира. Після моменту зіткнення водій ОСОБА_6 не припинив рух, а перетнув суцільну лінію розмітки та виїхав на смугу зустрічного руху.

Двигун же його автомобіля вимкнувся, та автомобіль по інерції продовжив рух і під кутом під»їхав до обочини зустрічної смуги руху, де і зупинився.

Наполягає на тій обставині, що зіткнення автомобілів відбулося на смузі зустрічного руху, відповідно, наполягає на тому, що під час зіткнення автомобілі знаходилися на своїй смузі руху.

До даного твердження потерпілого ОСОБА_1 суд відноситься критично з огляду на схему до місця ДТП, з якої вбачається, що місце зіткнення транспортних засобів знаходиться на зустрічній полосі руху автомобілів, що взяли участь в ДТП, причому за більше, ніж за 2 метри від суцільної лінії розмітки, крім того, суд критично відноситься до твердження потерпілого ОСОБА_1, що в момент зіткнення автомобілів він рухався із швидкістю не більше 60 км/год, що судом буде обґрунтовано нижче.

В судовому засіданні, яке відбулося 18.11.2016 року, ( а.с., 132), свідок ОСОБА_2 пояснив наступне:

- він є інспектором поліції, тому він складав протокол про адміністративне правопорушення.

Що стосується факту складання протоколу, то даний протокол він вже складав після факту ДТП, запросивши при цьому обох водіїв, які брали участь в ДТП.

Категорично стверджує, що зіткнення автомобілів відбулося на полосі зустрічного руху, яке зазначено на схемі п. 3, так як місцем зіткнення автомобілів є місце осипу скла автомобілів, місце осипу декоративних елементів автомобілів.

Вважає, що обидва водії перетнули суцільну лінію розмітки, яка є на місці ДТП.

Що ж до швидкості автомобілів, то зазначити швидкість перед зіткненням однозначно не може, так як для цього відсутні об»єктивні дані.

В судове засідання, яке відбулося 02.12.2016 року, свідок ОСОБА_7 не з»явився, хоча викликався судом належним чином в судове засідання, відповідно, причини неявки вищевказаного свідка в судове засідання не відомі.

В судове засідання, яке відбулося 02.12.2016 року, особа, щодо якої вирішується питання про притягнення його до адміністративної відповідальності, - ОСОБА_4, не з»явився, хоча повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слухання справи, про що містяться відповідні відмітки в матеріалах справи.

В судове засідання, яке відбулося 02.12.2016 року, представник ОСОБА_4, - ОСОБА_8 не з»явився, хоча повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слухання справи, про що містяться відповідні відмітки в матеріалах справи.

В судове засідання, яке відбулося 02.12.2016 року, потерпілий ОСОБА_1 не з»явився, хоча повідомлявся судом належним чином про день, час та місце слухання справи, про що містяться відповідні відмітки в матеріалах справи.

Суд, вислухавши потерпілого ОСОБА_1, вислухавши свідка ОСОБА_9, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку щодо відсутності в діях ОСОБА_4 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, та закриття провадження по справі, шляхом винесення судового рішення у вигляді постанови, обґрунтовуючи своє рішення наступним.

Що стосується проведення судового засідання по даному адміністративному провадженні у відсутності особи, щодо якої вирішується питання про притягнення її до адміністративної відповідальності зща вчинення адміністративного правопорушення, яке передбачено ст. 124 КУпАП, - ОСОБА_4, та його захисника, - ОСОБА_10, які повідомлялися неодноразово судом про день, час та місце слухання справи, то слід зазначити наступне.

Так, згідно ст. 268 КУпАП особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має наступні права:

- знайомитися з матеріалами справи, давати пояснення, подавати докази, заявляти клопотання; при розгляді справи користуватися юридичною допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, виступати рідною мовою і користуватися послугами перекладача, якщо не володіє мовою, якою ведеться провадження; оскаржити постанову по справі. Справа про адміністративне правопорушення розглядається в присутності особи, яка притягається до адміністративної відповідальності. Під час відсутності цієї особи справу може бути розглянуто лише у випадках, коли є дані про своєчасне її сповіщення про місце і час розгляду справи і якщо від неї не надійшло клопотання про відкладення розгляду справи.

- при розгляді справ про адміністративні правопорушення, передбачені частиною першою статті 44, статтями 51, 146, 160, 172 4 172 9, 173, частиною третьою статті 178, статтями 185, 185 - 1, статтями 185 - 7, 187 цього Кодексу, присутність особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, є обовязковою. У разі ухилення від явки на виклик органу внутрішніх справ або судді районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду цю особу може бути органом внутрішніх справ (поліцією) піддано приводу.

Дійсно, Законами України може бути передбачено й інші випадки, коли явка особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, в орган (до посадової особи), який вирішує справу, є обовязковою.

Слід зазначити, що особа, яка притягається до відповідальності має визначені цією статтею права. Ці права ні в якому разі не можуть бути обмежені.

Особа має право знайомитися з матеріалами справи. Особа повинна знати, за які конкретно дії її притягають до відповідальності. Ознайомившись з матеріалами справи, особа має право давати пояснення щодо викладених у матеріалах обставин. Також особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, як людина, що безпосередньо брала участь у досліджуваному діянні, має будь-які відомості про нього, користується правом надавати докази. Не завжди показання протоколюються, фіксуються у вигляді пояснень, вони можуть сприйматися, репродукуватися і в усній формі. Задля доказування своєї невинуватості або приведення обставин, що помякшують вину, особа має право заявляти клопотання про виклик і допит свідків, про призначення експертизи, про видачу довідок та інших документів. Однак разом із цим притягнутий до відповідальності не зобовязаний доводити свою невинуватість, хоча і має на це право.

Зглядаючись на вищевказане положення, ОСОБА_4 неоднарозово повідомлявся судом про день, час та місце слухання справи, проте, в судові засідання ні ОСОБА_4, ні його представник, - адвокат ОСОБА_10 не з»явилися, на надіслали на адресу Кагарлицького районного суду письмових заяв про відкладення справи, заяв про слухання даного адміністративного провадження у їх відсутність, що і послугувало суду для слухання даного адміністративного провадження у відсутності осіб, які вище перелічені судом.

Крім того, слід зазначити, що особа має право оскаржити постанову у справі. Оскарження дій органів (посадових осіб) і рішень у справі про адміністративне правопорушення - одна з найбільш важливих гарантій захисту прав особи, як тієї, що притягається до відповідальності, так і потерпілого. Це є засіб забезпечення законності та підстава для перевірки обгрунтованості прийнятих у справі постанови. Порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення регулюється главою 24 КпАП.

Відповідно, у разі незгоди ОСОБА_4 чи його представника, - ОСОБА_10 з винесеною даною постановою вони мають право оскаржити її в апеляційному порядку, проте, в установленому законом термін, який зазначено буде в резолютивній частині постанови, причому таке його право не може бути обмежене.

Отже, на стадії розгляду справи для забезпечення законності і захисту прав особи, яка притягається до відповідальності, законом визначено, що справа розглядається у присутності цієї особи.

Розгляд справи можливий за відсутності особи, яка притягається до відповідальності у випадку, якщо особу своєчасно сповістили про час і місце розгляду справи, а вона не зявилася і до того ж від неї не поступало клопотання про відкладення розгляду справи. Якщо особа заявила клопотання про відкладення розгляду справи через неможливість її присутності при розгляді, орган (посадова особа), що розглядає справу, повинен з урахуванням строків задовольнити клопотання.

Крім того, слід зазначити, що ч. 2 ст. 268 КУпАП містить перелік правопорушень, (статтей), при розгляді справ, про які присутність притягуваного до відповідальності є обов»язковим, проте, обов»язкова участь особи в слуханні справи щодо притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 124 КУпАП не входить до вищевказаного переліку.

Що стосується проведення судового засідання, яке відбулося 02.12.2016 року, у відсутності потерпілого ОСОБА_1, та його представника ОСОБА_11, то суд зазначає наступне.

Згідно ч. 2 ст. 269 КУпАП потерпілий має право:

- знайомитися з матеріалами справи, заявляти клопотання, при розгляді справи користуватися правовою допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи, оскаржувати постанову по справі про адміністративне правопорушення.

Отже, ст. 269 КУпАП надає визначення такого субєкта адміністративного процесу як потерпілий. Якщо у матеріалах справи є відомості про те, що особі адміністративним правопорушенням завдано моральну, фізичну або майнову шкоду, то така особа визнається потерпілим у цій справі.

Згідно з листом Міністерства юстиції від 13.05.2004 р. за № 35-13/797, моральна шкода - це втрати немайнового характеру внаслідок моральних чи фізичних страждань, або інших негативних явищ, заподіяних фізичній чи юридичній особі незаконними діями або бездіяльністю інших осіб.

Відповідно до чинного законодавства моральна шкода може полягати, зокрема у:

- фізичному болю та стражданнях, яких фізична особа зазнала у звязку з каліцтвом або іншим ушкодженням здоровя;

- душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у звязку з протиправною поведінкою щодо неї самої, членів її сімї чи близьких родичів;

- душевних стражданнях, яких фізична особа зазнала у звязку із знищенням чи пошкодженням її майна;

- приниженні честі, гідності, а також ділової репутації фізичної або юридичної особи.

Майнова шкода полягає у спричиненні майнових збитків адміністративним правопорушенням. При завданні фізичної шкоди особа зазнає фізичного болю.

З того моменту як у протоколі про адміністративне правопорушення зазначено особу, якій спричинено шкоду будь-якого виду, така особа набуває процесуального статусу потерпілого. Він має право: знайомитися з матеріалами справи, заявляти клопотання про видачу документів, про призначення експертизи тощо. Потерпілий має право при розгляді справи користуватися правовою допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи. Адвокатом може бути фізична особа, яка має повну вищу юридичну освіту, володіє державною мовою, має стаж роботи в галузі права не менше двох років, склала кваліфікаційний іспит, пройшла стажування (крім випадків, встановлених цим Законом), склала присягу адвоката України та отримала свідоцтво про право на заняття адвокатською діяльністю. Одним із видів адвокатської діяльності є представництво інтересів потерпілого під час розгляду справи про адміністративне правопорушення, прав і обовязків потерпілого, цивільного позивача, цивільного відповідача у кримінальному провадженні.

Також потерпілий має право оскаржити постанову у справі про адміністративне правопорушення, що є гарантією забезпечення захисту прав потерпілого. У звязку з тим, що потерпілий може бути безпосереднім учасником досліджуваного діяння, бути його очевидцем або мати якісь відомості про нього, його можуть опитати як свідка. У випадку, коли потерпілим є неповнолітня особа або особа, що через свої фізичні або психічні вади не може сама здійснювати свої права, таких осіб може представляти їх законні представники.

Зміни, внесені до коментованої статті, обумовленні прийняттям Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» від 05.07.2012р. № 5076-VI, у звязку з чим: розширено перелік прав потерпілого та доповнено частину другу статті після слів «заявляти клопотання» словами «при розгляді справи користуватися правовою допомогою адвоката, іншого фахівця у галузі права, який за законом має право на надання правової допомоги особисто чи за дорученням юридичної особи».

Зглядаючись на вищевказане положення, представник потерпілого, - ОСОБА_11 неоднарозово повідомлявся судом про день, час та місце слухання справи, проте, в судові засідання представник потерпілого, - ОСОБА_11 не з»явився, на надіслав на адресу Кагарлицького районного суду письмових заяв про відкладення справи, заяв про слухання даного адміністративного провадження у його відсутність, потерпілий ОСОБА_1 не заперечував проти слухання справи у відсутності його представника, що і послугувало суду для слухання даного адміністративного провадження у відсутності .

Крім того, слід зазначити, що особа має право оскаржити постанову у справі. Оскарження дій органів (посадових осіб) і рішень у справі про адміністративне правопорушення - одна з найбільш важливих гарантій захисту прав особи, як тієї, що притягається до відповідальності, так і потерпілого. Це є засіб забезпечення законності та підстава для перевірки обгрунтованості прийнятих у справі постанови. Порядок оскарження постанови у справі про адміністративне правопорушення регулюється главою 24 КпАП.

Відповідно, у разі незгоди потерпілого ОСОБА_1 чи його представника, - ОСОБА_11 з винесеною даною постановою вони мають право оскаржити її в апеляційному порядку, проте, в установленому законом термін, який зазначено буде в резолютивній частині постанови, причому таке їх право не може бути обмежене.

Фактичні обставини справи, встановлені в судовому засіданні та застосування до них норм права.

В подальшому суд в даній постанові зазначить, які докази містяться в матеріалах справи, дасть їм юридичну оцінку з точки зору належності, допустимості, по закінченню чого дасть оцінку дій (юридичну кваліфікацію) особи, щодо якої вирішується питання про визнання її винуватою у вчиненні адміністративного правопорушення, яке передбачене ст. 124 КУпАП, та відповідно, притягнення її до адміністративної відповідальності, - дій ОСОБА_4

Так, в матеріалах справи містяться наступні докази:

- протокол про адміністративне правопорушення серії АП1 № 347223, ( а.с., 1), який складено 11.03.2016 року о 21 год. 00 хв. в м. Кагарлик Київської області.

Даний протокол складено інспектором Обухівського відділу поліції, ст. лейтенантом ОСОБА_9.

Даний протокол складений про те, що громадянин ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженець ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянин України, який проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_4 (Расавська), 18/2, особу встановлено на підставі посвідчення водія КХС 312084, 06.03.2016 року близько 15 год. 15 хв. в м. Кагарлик, на 78 км + 60 м автомобільної дороги Київ Знамянка, не переконався в безпечності свого маневру, при цьому пересік суцільну лінію розмітки, внаслідок чого сталося зіткнення з автомобілем TOYOTA АА 75 90 ІМ, в результаті чим порушив вимоги п. 2.3 (б);10.1; 1.1. правил дорожнього руху, за що відповідальність передбачена ст. 124 КУпАП.

Внаслідок ДТП пошкоджено транспортні засоби та завдано матеріальної шкоди.

Гр ну ОСОБА_4 роз»яснино його права та обов»язки, передбачені ст. 63 Конституції України, ст. 268 КУпАП, та повідомлено про день та час розгляду справи.

В графі «пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, по суті порушення гр. ном ОСОБА_4 зазначено наступне, - «з протоколом ознайомлений, не згоден», та міститься підпис ОСОБА_12;

- схема місця ДТП, яка сталася 06.03.2016 року о 15 год. 15 хв. на 78 км + 60 м а/д Київ Знамянка, ( а.с., 3), на якій схематично відображено обстановка та обставини на місці ДТП;

- пояснення ОСОБА_1, ( а.с., 4), в яких він заперечує свою вину у вчиненні ДТП;

- пояснення свідка ДТП, - ОСОБА_13, ( а.с., 5), в якому зазначено наступне:

- 06 березня 2016 року, повертаючись з с. Тептіївка Богуславського району Київської області до м. Києва, на виїзді з м. Кагарлик потрапили в ДТП, від обочини біля кафе магазина «Поляна» від»їжджало дві машини, одна з яких Шкода АІ 668 ЕВ не пропустив нашу машину ОСОБА_5 Королу АА 7590 ІМ, різко взяв ліворуч у напрямку автозаправки.

Її чоловік намагався уникнути зіткнення, але напрямок руху ОСОБА_6 вони не змогли передбачити оскільки є суцільна осьова і машина починала рух від обочини.

Те, що водієві ОСОБА_6 потрібно було розвернутися, вони знати не могли.

Чоловік посигналив йому, але водій «Шкоди» різко взяв ліворуч пере ними.

Уникнути зіткнення не виявилося можливим, оскільки ОСОБА_6 почала пересікати сполошну осьову і їхній машині нікуди було виїжджати. Після зіткнення їхня машина продовжила рух вже накатом.

До моменту ДТП машина була технічно справною, швидкість машини була близько 60 км/год.

Вона вважає, що тільки завдяки цьому тілесних ушкоджень ніхто не отримав.

На її думку водій автомобіля «Шкода» грубо порушив правила руху оскільки не пропустив їхню ОСОБА_5, яка рухалася у своїй полосі.

- пояснення особи, відносно якої складено адміністративний протокол, - ОСОБА_4, ( а.с., 6), в якому зазначено наступне:

- він рухався з невеликою швидкістю в напрямку м. Київ.

Ввімкнувши поворот ліворуч, здійснював поворот на заправку. Позаду на великій відстані рухався автомобіль.

Майже при закінченні маневру він відчув удар з лівої сторони. Його машину розвернуло на 180 градусів.

Він вважає, що автомобіль ОСОБА_5 рухався з великою швидкістю і не впоравшись з керуванням здійснив ДТП (зіткнення).

До зіткнення його автомобіль був не пошкоджений.

Після зіткнення пошкоджене заднє ліве крило, задня стійка, бампер, заднє ліве колесо, глушник, кріплення, фари, ходова.

- пояснення свідка ДТП, - ОСОБА_14, ( а.с., 7), в якому зазначено наступне:

- автомобіль шкода рухався в напрямку м. Києва, автомобіль з ввімкненим поворотом (лівим) та швидкістю близько 20 км/год, здійснював поворот на автозаправну станцію, «Шкода» майже при закінченню маневру відчула сильний удар в заднє ліве крило, автомобіль «Шкода» після моменту зіткнення розкрутило на 180 градусів, після зіткнення виявлено пошкодження, а саме, - розбите заднє крило, бампер, вивернуте колесо, задня стійка ввігнута, зігнути глушник. До аварії все було справне.

На її думку винуватцем аварії є автомобіль «Тойота Королла», так як рухався на великій швидкості, та здійснював поворот (обгін) зліва.

Приблизна швидкість «Тойоти Короли» була 80 км/год, а то і більше.

Коли вона побачила водія «Тойоти Королли», було враження, що водій відчув себе винуватцем.

Пояснення свідка ДТП, - ОСОБА_7, ( а.с., 8), в якому зазначено наступне:

- 06.03.2016 року він перебував на території АЗС «Укранафта».

Він почув шум шин, які рухаються, та звуковий сигнал автомобіля TOYOTA, який рухався в напрямку м. Обухів.

В момент зіткнення він побачив, що автомобіль «Шкода» рухався від кафе бару «Поляна» на АЗС «Укранафта». Перебуваючи на центральній частині автодороги Київ Знамянка, в цей час автомобіль TOYOTA не уникнувши зіткнення і сталося ДТП у разі чого автомобіль ОСОБА_6 розвернуло на 180 градусів, а автомобіль TOYOTA понесло на зустрічну смугу. А також додав, що д.н.з. автомобіля ОСОБА_6 є таким, - АІ 6608ЕВ, та автомобіля TOYOTA COROLLA д.н.з. АА 7590 ІМ.

- картка первинного обліку інформації, яка надійшла по телефону, ( а.с., 9), № 863 від 06.03.2016 року, в якій зазначено, що було прийнято та зареєстровано наступну інформацію:

- на автодорозі Київ Знамянка поблизу м. Кагарлик сталося ДТП без потерпілих за участю автомобілів «Тойота Корола» та ОСОБА_6.

Повідомила про ДТП ОСОБА_13.

- рапорт заст.. Нач. СВ Кагарлицького ВП Обухівського ВП ГУ НП України в Київській області, ( а.с., 10), в якому зазначено, що в ході розгляду матеріалів по телефонному повідомленні ОСОБА_13 зареєстрований до ЖЄО Кагарлицького ВП за № 863 від 06.03.2016 року по факту ДТП без потерпілих.

- схема місця ДТП, ( а.с., 13), яка сталася 06.03.2016 року о 15 год. 15 хв. на 87 км + 60 м. а/д Київ Знамянка;

- письмове пояснення безпосереднього учасника ДТП, - потерпілого ОСОБА_15, ( а.с., 14), в якому ОСОБА_15, в якому він заперечує свою винуватість у вчиненні ДТП, та висловлює свою думку щодо винуватості в даному ДТП саме автомобіля «Шкода».;

- посвідчення водія ОСОБА_4 серія КХС № 312084, (а.с., 15), та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу «SKODA OKTAVIA A5» серії СХТ 752428, ( а.с., 15), в якому зазначено, що власником вищевказаного автомобіля є ОСОБА_4, який зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_5.

- посвідчення водія ОСОБА_15 ОСОБА_16 544681, ( а.с., 16), та свідоцтво про реєстрацію транспортного засобу «TOYOTA COROLLA» серіїСАА 544681, ( а.с., 16), в якому зазначено, що власником вищевказаного автомобіля є ОСОБА_1, який зареєстрований за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_6;

- поліс № АЕ/ 6611009 обов»язкового страхування цивільно правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, який укладено ОСОБА_4, ( а.с., 17).

- поліс № АЕ/ 6611009 обов»язкового страхування цивільно правової відповідальності власників наземних транспортних засобів, який укладеноДодоновим ОСОБА_17, ( а.с., 17).

- ксерокопія фото з місця ДТП, ( а.с., 19 26), на яких зображено автомобіль НОМЕР_3, та автомобіль НОМЕР_4, а саме, - їх розташування на місці ДТП, вбачаються технічні ушкодження, які отримали вищевказані транспортні засоби внаслідок ДТП, також вбачається стан дорожнього покриття на момент ДТП, стан дорожньої розмітки;

- пояснення особи, щодо якої вирішується питання про притягнення її до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП, - ОСОБА_4, ( а.с., 35 39), в якому ОСОБА_4 заперечує свою винуватість у вчиненні ДТП, та, відповідно, винуватість у вчиненні адміністративного правопорушення, яке передбачено ст. 124 КУпАП, та вважає винуватим у вчиненні ДТП іншу особу, - водія автомобіля ОСОБА_5.

- схема місця ДТП, ( а.с., 40), яка сталася 06.03.2016 року о 15 год. 15 хв. на 87 км + 60 м. а/д Київ Знамянка;

- схема організації дорожнього руху на ділянці автомобільної дороги Н - 01 Київ Знамянка, 77 +970 км 78 + 280, ( а.с., 42 43), (Лінійний графік основних конструктивних елементів ділянки дороги).

- ксерокопія фото з місця ДТП, ( а.с., 47 - 50), на яких зображено лінії розмітки на місці ДТП.

- постанова Кагарлицького районного суду від 11.04.2016 року про призначення по справі авто технічної експертизи, ( а.с., 51 52), на вирішення якої було поставлено запитання:

- як водій автомобіля марки «Шкода Октавія», державний номерний знак НОМЕР_5, ОСОБА_4 та водій автомобіля марки «Тойота Королла», державний номерний знак НОМЕР_6, ОСОБА_1 повинні були діяти у відповідності до Правил дорожнього руху в дорожній обстановці, що виникла 06.03.2016 р. близько 15 години 15 хвилин в м. Кагарлик, на 78 км+60 метрів авто дороги Київ- Знамянка?;

- дії якого із водіїв лежать у прямому причинно-наслідковому звязку із ДТП?

- клопотання старшого судового експерта сектору АТД Київського обласного НДЕКЦ МВС України, ( а.с., 55), в якому він клопоче про надання для проведення експертизи наступного комплексу вихідних даних:

- дорожні умови на час пригоди (тип дорожнього покриття, дорожні знаки та дорожня розмітка, які діють на даній ділянці дороги в напрямку руху кожного з водіїв, тип регулювання дорожнього руху в напрямку руху кожного з учасників пригоди);

- відомості про автомобілі (технічний стан, завантаження, швидкість руху та напрямок їх руху);

- розташування місця зіткнення ( на чиїй смузі руху та де відносно л елементів дороги відбулося зіткнення);

- характер, розташування і результати вимірювання слідової інформації (сліди гальмування, подряпини дорожнього покриття та інш.)

- висновок експерта № 19/8 -02/548 від 10.06.2016 року, ( а.с., 65 67), у висновках якого вказано наступне:

- за заданих дорожніх обставин, з технічної точки зору, водій автомобіля марки «Шкода Октавія», номерний знак НОМЕР_5, ОСОБА_4, повинен був діяти відповідно до вимог п. 10.1 Правил дорожнього руху України з дотриманням вимог дорожньої розмітки 1.1 р.34 Правил дорожнього руху України. Надати відповідь на питання, як у відповідності до Правил дорожнього руху України повинен був діяти водій автомобіля марки «Тойота Королла», державний номерний знак НОМЕР_6 ОСОБА_1, не можливо з причин відсутності даних, що стосуються причин виїзду автомобіля на смугу зустрічного руху;

- оскільки неможливо чітко зазначити, як у відповідності до вимог Правил дорожнього руху України повинен був діяти водій автомобіля марки «Тойота Королла», державний номерний знак АА 7595 ЇМ, ОСОБА_1, то, за заданих дорожніх обставин, визначити дії якого із водіїв лежать у прямому причино-наслідковому зв'язку із ДТП, не уявляється можливим.

- постанова Кагарлицького районного суду Київської області від 24.06.2016 року, ( а.с., 73 75), згідно з якою:

- адміністративну справу відносно ОСОБА_4 про притягнення його до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП провадженням закрити в зв»язку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

- ксерокопія фото з місця ДТП, ( а.с., 94 - 100), на яких зображено лінії розмітки на місці ДТП;

- постанова Апеляційного суду Київської області від 25 липня 2016 року, ( а.с., 101 103), згідно з якою:

- апеляційну скаргу ОСОБА_1, - задоволено частково;

- постанову судді Кагарлицького районного суду Київської області від 24.06.2016 року скасовано;

- прийнято нову постанову, якою матеріали за протоколом про адміністративне правопорушення від 11.03.2016 року серії АП 1 № 947223 направлено до Кагарлицького відділення поліції Обухівського відділу поліції ГУ НП в Київській області для проведення додаткової перевірки.

- рапорт начальника СРПП № 3 Кагарлицького ВП Обухівського відділу поліції ГУ НП в Київській області, ( а.с., 108), в якому зазначено наступне:

- доповідає про те, що в ході проведення перевірки було встановлено, що копія схеми місця ДТП, що мала місце 06.03.2016 о 15 год. 15 хв. на 78км. + 60 м. а/д. Київ - Знамянка, учасникам пригоди не надавалася, так як ніхто із них із письмовою заявою про отримання копії не звертався. Відповідно до вимог наказу МВС України від 07.11.2015 №1395 «Про затвердження Інструкції з оформлення поліцейськими матеріалів про адміністративні правопорушення у сфері забезпечення безпеки дорожнього руху, зафіксовані не в автоматичному режимі», копія схеми та/або фотографії з місця ДТП надаються учасникам пригоди виключно за їх письмовою заявою в підрозділі патрульної поліції, поліцейськими якого зазначене ДТП оформлено.

При складанні схеми місця даної ДТП було зображено розташування дорожньої горизонтальної розмітки 1.1 ПДР України (вузька суцільна лінія) - яка поділяє транспортні потоки протилежних напрямів і позначає межі смуг руху на дорозі. Підтвердженням цього є фотознімки із місця ДТП які знаходяться в матеріалах адміністративної справи арк. 21,23,24,26. Зазначена інформація також підтверджується підписами водіїв транспортних засобів. Нанесена дорожня розмітка на даній ділянці дороги не відповідає копії схеми організації дорожнього руху на ділянці автомобільної дороги Н-01 Київ - Знамянка, 77 км. + 970 м. - 78 км. + 280 м., що надана службою автомобільних доріг у Київській області та зберігається у матеріалах справи арк. 41-43.

- вимога інспектору з дорожнього нагляду Обухівського ВП ГУ НП від 22 вересня 2016 року № 7 на адресу Начальника філії Конча Заспівське ДЕУ, ( а.с., 113), в якій посадова особа поліції вимагає у особи, відповідальної за утриманням дільниці автодороги, на якій відбулося ДТП, з метою забезпечення безпеки дорожнього руху привести у відповідність дорожню розмітку 1.1., як того вимагає проект організації дорожнього руху на 78 км+60 м автодороги Київ Знамянка в межах Кагарлик.

- рапорт інспектора з дорожнього нагляду Обухівського ВП ГУ НП в Київській області, ( а.с., 114), в якому зазначено наступне:

До нього для доопрацювання надійшли матеріали по ДТП, яке трапилося в м. Кагарлик 06.03.2016 року.

В матеріалах справи є схема ДТП, на якій зазначена суцільна лінія розмітки, що підтверджується фото з ДТП.

Також є копія схеми організації дорожнього руху, на якій зазначено переривчасту розмітку.

Також є схема організації дорожнього руху, на якій зазначено, що на даній ділянці, де трапилося ДТП, повинна бути переривчаста лінія розмітки.

Видано вимогу № 7 від 22.09.2016 року начальнику філії Конча Заспівське ДЕУ для приведення у відповідність дорожньої розмітки 1.1., як того вимагає проект організації дорожнього руху.

Вважає, що водії повинні були користуватися дорожніми знаками та дорожньою розміткою, яка була на момент ДТП.

Оцінка доказів про адміністративному провадженню:

- що стосується протоколу про адміністративне правопорушення серії АП1 № 347223, ( а.с., 1), який складено 11.03.2016 року о 21 год. 00 хв. в м. Кагарлик Київської області, який протокол складено інспектором Обухівського відділу поліції, ст. лейтенантом ОСОБА_9, то слід зазначити наступне.

Перш за все слід зазначити, що даний протокол складений через п»ять діб після факту ДТП, що, на думку суду, апріорі викликає сумнів у достовірності відображення об»єктивних обставин справи обставинам справи, які були на час ДТП.

Дана обставина, на думку суду, склалася внаслідок негативної організації органами поліції роботи підрозділів, які, зокрема, є відповідальними за фіксування ДТП, адже після факту ДТП працівниками поліції необхідно було невідкладно, в дотримання «інструкції з оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення в органах поліції», яка затверджена Наказом Міністерства внутрішніх справи України № 1376 від 06.11.2015 року, скласти протокол про адміністративне правопорушення з дотриманням виог, які викладені у вищевказаній інструкції.

Складання протоколу про адміністративне правопорушення, зокрема, в категорії справ, які передбачені ст. 124 КУпАП, через деякий час після події, а саме, - через одну добу, через декілька діб, тягне за собою неповне з»ясування обставини справи, та, відповідно, об»єктивну неможливість притягнення особи, у відношенні якої складено адміністративний протокол, до адміністративної відповідальності, в зв»язку з неможливістю об»єктивного встановлення обставин та обстановки , які існувала на час ДТП, зокрема, після спливу значного проміжку часу не можливо достеменно встановити такі основні обставини, які стан дорожнього покриття, погодні умови, стан транспортних засобів, тощо.

Так, в протоколі про адміністративне правопорушення, який складено у відношенні ОСОБА_4, вказано, що ним порушено наступні пункти ПДР України, - 2.3 (б), 10.1, 1.1 (дорожня розмітка).

Так, згідно п. 2.3. (б) ПДР України для забезпечення безпеки дорожнього руху водій зобов»язаний бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну, стежити за правильністю розміщення та кріплення вантажу, технічним станом транспортного засобу і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі;

Згідно 10.1 ПДР України перед початком руху, перестроюванням та будь якою зміною напрямку руху водій повинен переконатися, що це буде безпечним і не створить перешкод або небезпеки іншим учасникам руху.

Згідно п. 1.1 ПДР України ці правила відповідно до Закону України «Про дорожній рух» встановлюють єдиний порядок дорожнього руху на всій території України. Інші нормативні акти, що стосуються особливостей дорожнього руху (перевезення спеціальних вантажів, експлуатація транспортних засобів окремих видів, рух на закритій території тощо), повинні ґрунтуватися на вимогах цих правил.

Так, суд вважає, що посилання особи, яка складала протокол про адміністративне правопорушення, на порушення п. 2.3 (б) та на п. 1.1 ПДР України є аморфним, та нічим не підтвердженим, зглядаючись на обставини справи.

Посилання ж на п. 10.1 ПДР є доречним, проте, суд з огляду на обставини, які будуть досліджені нижче, не є в прямому причинни наслідковому зв»язку з ДТП.

- що стосується пояснення свідка ДТП, - ОСОБА_13, ( а.с., 5), то до даного пояснення суд відноситься критично з огляду на наступне.

Перш за все слід зазначити, що даний свідок не був опитаний в судовому засіданні в порядку та на умовах, які передбачені для допиту свідка, а тому, на думку суду, такі письмові пояснення не можуть бути покладені в доказову базу про визнання ОСОБА_4 винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, яке передбачено ст. 124 КУпАП.

Крім того, даний свідок є дружиною потерпілого, яка, звісно ж, в своїй поясненнях намагається показати обставини ДТП таким чином, що потерпілий в даній ДТП не порушив жодного із правил дорожнього руху в даній ситуації.

Так, звертає увагу на себе та обставина, що в екстремальній ситуації, що сталася, - ДТП, пасажирка автомобіля чітко контролювала рух автомобіля, зокрема, зазначила, що автомобіль рухався з швидкістю, яка не перевищувала 60 км/год, що відповідає допустимій швидкості руху транспортних засобів на даній дільниці дороги.

Крім того, суд критично відноситься до твердження даного свідка, що автомобіль, в якому вона рухалася, під час ДТП знаходився на своїй полосі, адже таке твердження спростовується як іншими матеріалами справи, так і твердженням особи, яка складала адміністративний протокол.

- що стосується пояснення особи, відносно якої складено адміністративний протокол, - ОСОБА_4, ( а.с., 6), то до такого пояснення в силу об»єктивних причин суд також відноситься критично, так як розцінює дані пояснення як просту лінію захисту щодо уникнення адміністративної відповідальності.

Окрім того, суд наголошує на тій обставині,, що ні ОСОБА_4, ні його захисник, - ОСОБА_10 не з»явилися в судові засідання для дачі пояснень.

- що стосується пояснення свідка ДТП, - ОСОБА_14, ( а.с., 7), то до даного пояснення суд відноситься критично з огляду на наступне.

Перш за все слід зазначити, що даний свідок не був опитаний в судовому засіданні в порядку та на умовах, які передбачені для допиту свідка, а тому, на думку суду, такі письмові пояснення не можуть бути покладені в доказову базу про визнання ОСОБА_4 винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, яке передбачено ст. 124 КУпАП, чи про не визнання його вини.

Крім того, даний свідок є дружиною особи, відносно якої вирішується питання щодо притягнення його до адміністративної відповідальності, яка, звісно ж, в своїй поясненнях намагається показати обставини ДТП таким чином, що ОСОБА_4 в даній ДТП не порушив жодного із правил дорожнього руху в даній ситуації.

Що стосується пояснення свідка ДТП, - ОСОБА_7, ( а.с., 8), то з даних письмових пояснень в силу, на думку суду, неграмотності їх відібрання працівником поліції, не можливо встановити наявність чи відсутність в діях ОСОБА_4 складу адміністративного правопорушення, яке передбачено ст. 124 КУпАП.

Дійсно, на думку суду, пояснення даного свідка в судовому засіданні могли б дати можливість встановити в судовому засіданні порушення правил дорожнього руху в діях водія ОСОБА_4, зокрема, порушення ним правил здійснення маневру, в зв»язку з чим судом оголошувалася перерва та викликався даний свідок в судове засідання, проте, не з»явився з причин, що не відомі суду, що, відповідно, не дає підстави суду в повній мірі встановити об»єктивні обставини, які існували на час вчинення ДТП.

- що стосується схеми місця ДТП, ( а.с., 13), яка сталася 06.03.2016 року о 15 год. 15 хв. на 87 км + 60 м. а/д Київ Знамянка, то слід зазначити наступне.

Перш за все слід зазначити, що суду не зрозуміло, на підставі чого даний документ з»явився в матеріалах справи, а саме, за чиїм клопотанням, - за клопотанням особи, стосовно якої вирішується питання щодо притягнення її до адміністративної відповідальності, чи за клопотанням потерпілої сторони.

Окрім того, слід окремо зауважити на обставину, що план схема, яка міститься на стор. 3, та план схема, яка міститься на стор. 13 адміністративного матеріалу, мають значну розбіжність, яка полягає в тому, що на схемі ДТП, яка міститься на а.с. 13, схематично показано переривчасті лінію горизонтальної дорожньої розмітки, яка розташована перед в»їздом на територію АЗС, біля якої сталася ДТП, а на схемі, яка міститься на а.с. 3 дана лінія горизонтальної лінії дорожньої розмітки зображена, як суцільна.

Відповідно, зглядаючись на інші докази по даному адміністративному провадженню, зокрема, ксерокопія фото з місця ДТП, ( а.с., 19 26), схема ДТП, яка міститься на а.с. 13, не відповідає дійсним обставинам справи, так як в даному місці ДТП є суцільна лінія горизонтальної дорожньої розмітки, яка не відповідає схемі організації дорожнього руху на ділянці автомобільної дороги Н - 01 Київ Знамянка, 77 +970 км 78 + 280, ( а.с., 42 43).

На думку суду, така невідповідність лежить повністю на філії Конча Заспівське ДЕУ, яка під час проведення ремонтних доріг на даній дільниці автодороги нанесла дорожню розмітку, яка не відповідає схемі організації дорожнього руху на ділянці автомобільної дороги Н - 01 Київ Знамянка, 77 +970 км 78 + 280.

Окрім того, суд звертає увагу на ту обставину, що дані дві схеми ДТП складено однією і тією ж особою, - працівником поліції, в один і той же день.

Зглядаючись на вищевказане, суд вважає дану схему, як недопустимий доказ по даному адміністративному матеріалу.

- що стосується ксерокопії фото з місця ДТП, ( а.с., 19 26), то з даного документу лише вбачається стан дорожнього покриття на час вчинення ДТП, механічні ушкодження, які отримали автомобілі внаслідок ДТП.

Слід окремо зазначити, що напроти в»їзду на АЗС, в районі якої сталася ДТП, як вбачається з ксерокопії фото, міститься саме суцільна горизонтальна лінія дорожньої розмітки.

- що стосується схеми місця ДТП, ( а.с., 40), яка сталася 06.03.2016 року о 15 год. 15 хв. на 87 км + 60 м. а/д Київ Знамянка, то вона аналогічна схемі, яка міститься на а.с. 13, якій судом вище дано юридичну оцінку, відповідно, суд вважає, дану схему як недопустимий доказ по даному адміністративному матеріалу.

- що стосується схеми організації дорожнього руху на ділянці автомобільної дороги Н - 01 Київ Знамянка, 77 +970 км 78 + 280, ( а.с., 42 43), (Лінійний графік основних конструктивних елементів ділянки дороги), то з неї вбачається, що на ділянці дороги, на якій сталася ДТП, повинна міститися переривчаста лінія горизонтальної дорожньої розмітки, а не суцільна, яка неправомірно нанесена працівниками філії Конча Заспівське ДЕУ.

- що стосується ксерокопій фото з місця ДТП, ( а.с., 47 - 50), то з даних документів вбачається, що на дільниці автомобільної дороги міститься саме суцільна горизонтальна лінія дорожньої розмітки.

- що стосується клопотання старшого судового експерта сектору АТД Київського обласного НДЕКЦ МВС України, ( а.с., 55), в якому він клопоче про надання для проведення експертизи комплексу вихідних даних, то з даного документу вбачається лише та обставина, що при складанні протоколу про адміністративне правопорушення та схеми до нього працівниками поліції були допущені неповнота та поверхневість складання процесуальних документів, які, на жаль, усунути в ході судового слухання справи усунути не представилося можливим.

- що стосується висновку експерта № 19/8 -02/548 від 10.06.2016 року, ( а.с., 65 67), то слід зазначити, що згідно висновку експерта, - визначити дії якого із водіїв лежать у прямому причино-наслідковому зв'язку із ДТП, не уявляється можливим.

Слід зазначити, що, на думку суду, основоположним, головним доказом винуватості чи не винуватості особи в ДТП має бути висновок експерта.

Відповідно, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності належних та допустимих доказів вчинення адміністративного правопорушення, відповідно, притягнення особи до адміністративної відповідальності на грунті лише припущення, - не допустимо.

Будь які недоліки та прогалини, допущені при зібрання доказової бази відносяться на користь особи, відносно якої складено адміністративний протокол.

- що стосується ксерокопії фото з місця ДТП, ( а.с., 94 - 100), на яких зображено лінії розмітки на місці ДТП, то з даних документів вбачається, що на дільниці автомобільної дороги міститься саме суцільна горизонтальна лінія дорожньої розмітки.

- що стосується рапорту начальника СРПП № 3 Кагарлицького ВП Обухівського відділу поліції ГУ НП в Київській області, ( а.с., 108), то з даного доказу вбачається, що нанесена дорожня розмітка на даній ділянці дороги, де трапилася ДТП, не відповідає копії схеми організації дорожнього руху на ділянці автомобільної дороги Н-01 Київ - Знамянка, 77 км. + 970 м. - 78 км. + 280 м., що надана службою автомобільних доріг у Київській області та зберігається у матеріалах справи арк. 41-43.

- що стосується вимоги інспектора з дорожнього нагляду Обухівського ВП ГУ НП від 22 вересня 2016 року № 7 на адресу Начальника філії Конча Заспівське ДЕУ, ( а.с., 113), то з даного доказу вбачається, що посадова особа поліції вимагає у особи, відповідальної за утриманням дільниці автодороги, на якій відбулося ДТП, з метою забезпечення безпеки дорожнього руху привести у відповідність дорожню розмітку 1.1., як того вимагає проект організації дорожнього руху на 78 км+60 м автодороги Київ Знамянка в межах Кагарлик.

- що стосується рапорту інспектора з дорожнього нагляду Обухівського ВП ГУ НП в Київській області, ( а.с., 114), то з даного документу вбачається, що працівником поліції видано вимогу № 7 від 22.09.2016 року начальнику філії Конча Заспівське ДЕУ для приведення у відповідність дорожньої розмітки 1.1., як того вимагає проект організації дорожнього руху.

Працівник поліції вважає, що водії повинні були користуватися дорожніми знаками та дорожньою розміткою, яка була на момент ДТП.

Отже, вищевказані докази по справі суд сприймав як джерелта та доказ в даному адміністративному провадженні з огляду на положення ст. 251 КУпАП.

Згідно ст. 251 КУпАП:

- доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються: протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Отже, слід зазначити, що ст. 251 КУпАП надає поняття доказів, які мають велике значення для правильного вирішення справи, адже саме на основі доказів грунтується повне, всебічне і обєктивне зясування обставин кожної справи.

Для використання доказу при розгляді справи необхідно, щоб він був відносним і допустимим.

Отже, відносний доказ - це доказ, зміст якого відтворює (приблизно чи вірогідно) фактичну обставину, що має значення для правильного вирішення справи.

Фактичні дані - це дані, які маючи звязок із фактами предмета доведення, здатні підтвердити існування чи відсутність доказуваних фактів.

Допустимим вважається той доказ, який був отриманий у встановленому законом порядку і передбаченими способами, а також, коли законодавець допускає його використання.

Слід зазначити, від доказів як фактичних даних варто відрізняти їхні джерела.

Зглядаючись на зміст ст. 251 КУпАП, в ній зазначено перелік джерел доказів у справах про адміністративні правопорушення.

До них належать: протокол про адміністративне правопорушення, пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речові докази, показання технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протокол про вилучення речей і документів, а також інші документи.

Для провадження у справах про адміністративні правопорушення характерним є специфічний вид доказу - безпосередні спостереження осіб, уповноважених на складання протоколу про адміністративне правопорушення і на проведення адміністративного розслідування, які фіксуються, за винятком випадків спрощеного провадження, у протоколі про адміністративне правопорушення.

Відповідно, встановлені правила допустимості і відносності доказів є гарантом їх достовірності та істинності.

Крім того, вищевказані докази, які судом наведені вище, були оцінені судом з дотриманням вимог ст. 252 КУпАП.

Так, згідно ст. 252 КУпАП:

Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Отже, слід зазначити, що кожен доказ окремо, так і вся їх сукупність, підлягають оцінці.

Правильна оцінка доказів - це найважливіша умова прийняття законного, обєктивного, обгрунтованого, і правильного рішення у справі.

З внутрішньої сторони оцінка доказів складається з розумової, логічної діяльності при оцінці доказів. Зовнішня сторона виявляється у процесуальному закріпленні висновків, які були зроблені в результаті оцінки доказів. Тож оцінка доказів є розумовий, логічний процес визначення ролі і місця зібраних доказів у встановленні істини в справі, який знаходить своє вираження у рішенні у справі про адміністративне правопорушення.

При оцінці доказів у провадженні у справах про адміністративні правопорушення, суд зясовував, чи припустиме використання отриманих відомостей як доказів у цій справі, чи стосуються отримані фактичні дані до конкретної справи, чи вірогідний цей доказ і як він взаємоповязаний з іншими доказами у справі, чи є достатньою вся сукупність отриманих фактичних даних для того, щоб прийняти законне, обєктивне й обгрунтоване рішення адміністративній справі.

Оцінка доказів здійснюється за внутрішнім переконанням посадової особи.

Відповідно, у суду під час повного, всебічного і обєктивного дослідження всіх обставин справи сформувалася певна думка щодо даної адміністративної справи, зокрема, щодо не винуватості гр.. ОСОБА_4 у вчиненні адміністративного правопорушення, яке передбачено ст. 124 КУпАП.

Ця думка грунтується на некритичному ставленні до окремих доказів, відсутності будь-яких переваг одних доказів перед іншими, додержанні законності.

Отже, при розгляді даної справи про адміністративне правопорушення суд зясував, що ОСОБА_4 було вчинено порушення ПДР України, зокрема, він перетнув суцільну лінію розмітки, проте, суд вважає, що дане порушення не є первопричиною адміністративного правопорушення, яке передбачено ст. 124 КУпАП, так як порушення ПДР, які допустив ОСОБА_4, не знаходиться в прямому причинно наслідковому зв»язку з ДТП, обґрунтовуючи своє рішення наступним.

Суд вважає, що єдиною підставою для визнання особи у вчиненні адміністративного правопорушення, та, відповідно, притягнення до адміністративної відповідальності є наявність в діях особи складу адміністративного правопорушення, передбаченого відповідною нормою КУпАП.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Отже, склад адміністративного правопорушення складають:

- обєкт правопорушення (суспільні відносини в тій чи іншій сфері, на нормальний розвиток яких посягає правопорушення);

- обєктивну сторону (конкретні дії, що виразилися в порушенні встановлених правил, причинно наслідковий зв»язок між порушенням ПДР і ДТП);

- субєкт правопорушення - конкретна осудна фізична особа, що досягла 16-річного віку;

- субєктивну сторону складу (є ставленням особи до вчиненого нею діяння, тобто вину у формі умислу або необережності).

Суд вважає, що в даному випадку відсутній такий елемент складу адміністративного правопорушення, як об»єктивна сторона складу адміністративного правопорушення, зокрема, відсутній прямий причинно наслідковий зв»язок між порушенням ПДР водієм ОСОБА_4 та наслідком, що стався, - ДТП.

Так, диспозиція ст. 124 КУпАП має наступний вигляд:

- порушення учасниками дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів, вантажу, автомобільних доріг, вулиць, залізничних переїздів, дорожніх споруд чи іншого майна.

Відповідно, зглядаючись на вищевказану норму, відповідальність особи за вчинення адміністративного правопорушення, яке передбачене ст. 124 КУпАП настає не за одне порушення ПДР, а за порушення ПДР, яке спричинило пошкодження транспортних засобів, ( як в даному випадку), відповідно, обов»язковою умовою притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП є порушення ПДР, яке потягнуло за собою пошкодження транспортного засобу, тобто при наявності причинно наслідкового зв»язку.

Так, дійсно водій автомобіля ОСОБА_4 порушив правило 1.1. (дорожня розмітка) ПДР, проте, суд вважає, що дане порушення ПДР не є в прямому причинному зв»язку з ДТП, що сталася, з огляду на наступне.

Зглядаючись на схему ДТП, (а.с., 3), місцем зіткнення транспортних засобів є зустрічна смугу руху по відношенню до смуги руху, по якій рухалися автомобілі НОМЕР_3, під керуванням водія ОСОБА_4, та автомобіля НОМЕР_4, під керуванням потерпілого ОСОБА_1.

Місце зіткнення автомобілів на схемі місця ДТП позначена позначкою 3.

Відповідно, місце зіткнення вищевказаних транспортних засобів знаходиться за 2 м. 35 см. від горизонтальної суцільної лінії дорожньої розмітки, яку згідно ПДР перетинати не можна, відповідно, обидва автомобілі під час зіткнення знаходилися на зустрічній смузі руху, відповідно, обидва водія порушили п. 1.1 ПДР України.

Отже, суд критично відноситься до твердження потерпілого ОСОБА_1, що зіткнення сталося на його смузі руху, після чого його автомобіль по інерції продовжив рух по зустрічній смузі руху.

Свою критичність суд обґрунтовує тим, що місцем зіткнення транспортних засобів є місце осипу скла транспортних засобів, місце осипу уламків декоративних елементів автомобіля, місце осипу бруду з кузова автомобілів.

Далі, суд, керуючись внутрішнім переконанням, вважає, що покази ОСОБА_1 в частині швидкості автомобіля, яким він керував, безпосередньо перед зіткненням транспортних засобів, що на його думку становило не більше 60 км/год, не відповідає дійсності.

Таке ставлення до пояснень ОСОБА_13Є суд обґрунтовує наступним.

Так, згідно свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу СХТ 752428 автомобіль «SKODA OKTAVIA A5» має повну масу близько 1750 кг.

Відповідно, суд вважає, що при швидкості близько 60 км/год, при якій, як зазначає ОСОБА_1 він рухався безпосередньо перед зіткненням з автомобілем «SKODA OKTAVIA A5» під керуванням ОСОБА_4 не відбулося б розвертання автомобіля «SKODA OKTAVIA A5» масою близько 1750 кг на 180 градусів, а таке розвертання транспортного засобу зі значною масою, при сухій дорозі, з гумою, що відповідає вимогам ПДР свідчить на думку суду лише про ту обставину, що швидкість автомобіля НОМЕР_4, під керуванням потерпілого ОСОБА_1 під час зіткнення транспортних засобів становила значно більше, ніж 60 км/год.

Крім того, доказом по даному адміністративному провадженні міг бути висновок експерта, проте, як судом вказано вище, згідно висновку експерта № 19/8 -02/548 від 10.06.2016 року, ( а.с., 65 67), визначити дії якого із водіїв лежать у прямому причино-наслідковому зв'язку із ДТП, не уявляється можливим.

Слід зазначити, що, на думку суду, основоположним, головним доказом винуватості чи не винуватості особи в ДТП має бути висновок експерта.

Відповідно, притягнення особи до адміністративної відповідальності можливе лише за наявності належних та допустимих доказів вчинення адміністративного правопорушення, відповідно, притягнення особи до адміністративної відповідальності на грунті лише припущення, - не допустимо.

Будь які недоліки та прогалини, допущені при зібрання доказової бази відносяться на користь особи, відносно якої складено адміністративний протокол.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин, - відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Згідно п. 3 ч. 1 ст. 284 КУпАП по справі про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) виносить постанову про закриття справи.

Постанови про закриття справи виноситься при наявності обставин, які передбачені ст. 247 КУпАП.

Враховуючи вищевикладене, керуючись ч. 1 ст. 9, ст. 124, п. 4 ч. 1 ст. 213, 221, 245, п. 1 ч. 1 ст. 247, п. 3 ч. 1 ст. 284 КУпАП, суд, -

П О С Т А Н О В И В :

ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3 ( Червоноармійська), 18/2, визнати невинуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, в зв»язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Провадження по адміністративній справі № 368/475/16 п, провадження № 3/368/323/16, відносно громадянина України ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, зареєстрованого та проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3 ( Червоноармійська), 18/2, щодо вчинення адміністративного правопорушення, яке передбачено ст. 124 КУпАП, - закрити на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, - відсутність складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області протягом 10 днів з дня її винесення через Кагарлицький районний суд Київської області.

Суддя: О.В. Закаблук