Справа №: 310/7952/16-п
ПОСТАНОВА

Іменем України

22 листопада 2016 року м. Бердянськ

Суддя Бердянського міськрайонного суду Запорізької області Богомолова Л.В., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов з Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, працюючого в Бердянській міській раді головою міської ради,

у скоєнні правопорушення, передбаченого ст. 212-3 ч.2 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ:

21 листопада 2016 року на адресу Бердянського міськрайонного суду надійшов адміністративний матеріал, згідно якого, було встановлено, що до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини зі скаргою звернувся ОСОБА_2 (далі - потерпілий) щодо порушення Бердянською міською радою (далі - рада) його права на доступ до публічної інформації.

У ході провадження було встановлено, що потерпілий подав до ради запит від 20.07.2016 р. щодо надання інформації про те, чи має ОСОБА_3 та інші працівники виконавчого комітету та інших структурних підрозділів Бердянської міської ради диплом Бердянського інституту підприємництва з кваліфікацією юрист-менеджер (із зазначенням прізвищ, імен, по батькові, посад відповідних працівників).

У відповідь на запит від 20.07.2016 р. листом від 26.07.2016 р. вих. № 0475/01-0449/ПІ за підписом голови Бердянської міської ради ОСОБА_4 потерпілому було відмовлено у наданні запитуваної інформації з посиланням на те, що запитувана інформація є конфіденційною відповідно до частини другу статті 11 Закону України «Про інформацію» та рішення Конституційного Суду України від 20.01.2012 р. № 1-9/2012 р.

З огляду на викладене та з метою поновлення права потерпілого на отримання запитуваної інформації Представником Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини ОСОБА_5 до ради був надісланий запит від 15.08.2016 р. № 11/15-П271966.16/08-132 з вимогою, зокрема, щодо надання потерпілому запитуваної інформації з врахуванням роз'яснених положень Закону України «Про доступ до публічної інформації».

Відповідно до ч.2 ст.5 Закону України «Про захист персональних даних» не є конфіденційною інформацією персональні дані, що стосуються здійснення особою, яка займає посаду, повязану з виконанням функцій держави або органів місцевого самоврядування, посадових або службових повноважень.

Таким чином, запитувана заявником інформація про освіту посадових осіб виконавчого комітету Бердянської міської ради не може бути віднесена до конфіденційної та повинна бути надана у відповідь на запит від 20.07.2016 року.

Відповідно до пункту 7 частини першої статті 24 Закону України «Про доступ до публічної інформації» відповідальність за порушення законодавства про доступ до публічної інформації несуть особи, винні у необґрунтованому віднесенні інформації до інформації з обмеженим доступом.

З огляду на вказане, в діях голови Бердянської міської ради Запорізької області ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого частиною другою статті 212-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення, а саме необгрунтоване віднесення інформації до інформації з обмеженим доступом.

Вивчивши матеріали справи, в порядку ст. 278 КУпАП, підготовки матеріалів до розгляду, суд прийшов до висновку про необхідність повернення даного протоколу до Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини для належного оформлення, виходячи з наступного:

Відповідно до ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в звязку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Дотримання законності означає застосування як законів, так і заснованих на них інших правових актів.

Відповідно до вимог п. 2 ч. 1 ст.278 КУпАП за змістом якого орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення окрім іншого повинен вирішити чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення. При розгляді справи про адміністративне правопорушення, відповідно до вимог ст. ст.245, 280 КУпАП, суд повинен належним чином з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи по суті. Постанова судді, згідно ст..283 КУпАП має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Згідно ст.ст. 254, 256 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення розпочинається складанням протоколу про адміністративне правопорушення, у якому окрім іншого зазначається суть адміністративного правопорушення, обставини його вчинення, які саме протиправні дії вчинила особа, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Протокол про адміністративне правопорушення це офіційний документ, до нього висуваються певні вимоги, він є доказом по справі, розгляд справи про адміністративне правопорушення, виходячи зі змісту статей 7, 254, 279 КУпАП здійснюється в межах протоколу.

У розумінні положень КУпАП, розгляд судом справи про адміністративне правопорушення проводиться щодо особи-правопорушника та в межах, встановлених протоколом про адміністративне правопорушення.

Вказаним вимогам закону складений протокол відносно ОСОБА_1 не відповідає.

Статтею 256 КУпАП визначено форму та основні елементи змісту протоколу. Зокрема, у протоколі зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

Невідповідність протоколу вимогам ст.256 КУпАП не узгоджується з рекомендаціями викладеними Верховним Судом України, відповідно до яких правильною визнається практика тих суддів, які вмотивованими постановами повертають протоколи про адміністративні правопорушення, складені без додержання вимог ст.256 КУпАП відповідному правоохоронному органу для належного оформлення.

Вивченням матеріалів справи встановлено, що при складанні протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч.2 ст.212-3 КУпАП, вищевказаних вимог ст.256 КУпАП в повному обсязі не дотримано.

Наказом Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини № 3/02-15 від 16.02.2015 року затверджено «Порядок оформлення матеріалів про адміністративні правопорушення». Пункт 2.3. вказаного Порядку повністю відповідає вимогам ст.256 КУпАП.

Згідно п.2.5 вищевказаного Порядку, особа, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення, має бути ознайомлена з її правами і обов'язками, передбаченими статтею 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення та статтею 63 Конституції України, про що зазначається у протоколі.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, складеного відносно ОСОБА_1 25.10.2016 року, вимоги п.2.5. вищевказаного Порядку, не виконані, при складанні адміністративного протоколу ОСОБА_1 не був ознайомлений з правами і обов'язками, передбаченими статтею 268 Кодексу України про адміністративні правопорушення та статтею 63 Конституції України.

Згідно п. 2.6. вищевказаного Порядку, особі, щодо якої складається протокол про адміністративне правопорушення, пропонується надати письмове пояснення та зауваження по суті вчиненого правопорушення. Пояснення та зауваження або включаються до протоколу, або додаються до протоколу окремо.

У разі відмови особи, щодо якої складається протокол про адміністративне правопорушення, від надання пояснень та зауважень по суті вчиненого правопорушення, уповноважена особа вносить до нього відповідний запис.

Як вбачається з протоколу про адміністративне правопорушення, вимоги п.2.6. вищевказаного Порядку, уповноваженою особою Верховною Ради України з прав людини, не виконані.

У відповідності до пункту 2.8. вищевказаного Порядку, протокол про адміністративне правопорушення складається у двох примірниках. Другий примірник протоколу під розписку вручається особі, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Ознайомлювати з протоколом особу, щодо якої складено такий протокол, можуть уповноважені особи та регіональні координатори із зв'язків з громадськістю Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини (далі - регіональні координатори).

Вимоги п.2.8 вищевказаного Порядку, уповноваженою особою Верховною Ради України з прав людини, не виконані, оскільки даних про вручення другого примірника протоколу ОСОБА_1, додані до протоколу матеріали не містять, як і не містять розписки про вручення ОСОБА_1 другого примірника протоколу.

У відповідності до пункту 2.9. вищевказаного Порядку, у разі, якщо особа, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення, відмовляється від ознайомлення з таким протоколом, або в неї відсутні зауваження щодо змісту протоколу уповноважена особа, що складає протокол, робить про це відповідний запис у протоколі, який засвідчується підписом уповноваженої особи.

У складеному протоколі відсутні будь які відомості про відмову ОСОБА_1 від ознайомлення з протоколом, відповідного запису у протоколі з цього приводу уповноваженої особи не має.

У відповідності до пункту 2.12. вищевказаного Порядку, протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягується до адміністративної відповідальності. При наявності свідків протокол може бути підписано також і цими особами.

У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право викласти мотиви свого відмовлення від його підписання, які додаються до протоколу.

Складений уповноваженою особою адміністративний протокол відносно ОСОБА_1, не підписаний ОСОБА_1, даних про те, що ОСОБА_1 відмовився від підписання протоколу, вказаний протокол не містить.

У відповідності до п. 2.13. вищевказаного Порядку, другий примірник складеного протоколу та копії інших матеріалів, що підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення, рекомендованим листом із зворотним повідомленням про вручення та з описом вкладення протягом 10 календарних днів разом із супровідним листом в конверті з позначкою "особисто" направляються особі, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення, у разі якщо вказана особа:

- відмовляється від отримання другого примірника протоколу;

- не з'являється для ознайомлення з протоколом.

Відміткою про вручення другого примірника протоколу про адміністративне правопорушення у цьому випадку є підпис на зворотному повідомленні про вручення, датою вручення є дата, зазначена на цьому повідомленні.

Надані суду матеріали адміністративного провадження щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.212-3 КУпАП, не містять зворотного повідомлення про вручення ОСОБА_1 адміністративного протоколу з описом вкладення та з датою вручення вказаного протоколу.

Таким чином, з наданих суду матеріалів адміністративного провадження щодо притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.2 ст.212-3 КУпАП вбачається, що протокол про адміністративне правопорушення особі, щодо якої він складений, не вручений (ч.2 ст.254 КУпАП), ОСОБА_1 не підписаний, даних про те, що ОСОБА_6 відмовився від підпису в протоколі не має, як не має і даних про те, що ОСОБА_1 відомо про складання відносно нього протоколу .

Виходячи зі змісту ст.256 КУпАП, адміністративний протокол повинен містити усі відомості, що стосуються правопорушення, у тому числі і особи правопорушника, тобто крім прізвища, імя та по батькові, в протоколі повинно бути вказано: дата і місце народження, місце проживання, освіта, сімейний стан, кількість осіб, що перебувають на утриманні, чи притягувалася раніше особа до відповідальності., тоді як складений адміністративний протокол відносно ОСОБА_1 містить тільки прізвища, імя та по батькові та займану посаду, що суперечить вимогам ст.256 КУпАП.

Суть правопорушення, як викладено у протоколі, полягала у тому, що ОСОБА_1 необґрунтовано відніс запитувану ОСОБА_2 інформацію до інформації з обмеженим доступом.

Однак, в протоколі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 від 25.10.2016 року, не конкретизовано суть правопорушення відповідно до диспозиції ч.2 ст.212-3 КУпАП, за якою останній притягується до адміністративної відповідальності.

Відповідно до вимог ст.ст. 256, 278 КУпАП, протокол про адміністративне правопорушення, складений в порушення вимог законодавства, підлягає поверненню органу, що його склав для належного оформлення.

Враховуючи викладене, суд приходить до висновку про необхідність повернення матеріалу до Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, для належного оформлення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 7, 213, 221, 245, 254, 256, 278, 280, 283 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративний матеріал у відношенні ОСОБА_1 за ст. 212-3 ч.2 КУпАП повернути до Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини для належного оформлення згідно з вимогами ст.256 КУпАП.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя Бердянського

міськрайонного суду ОСОБА_7