ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.12.2016 року суддя Першотравневого районного суду Скудін В.Є., при секретарі Павлічевій А.І. , за участю прокурора прокуратури Донецької області ОСОБА_1, розглянувши матеріали оперуповноваженого УЗЕ у Донецькій області ДЗЕ Національної поліції України ОСОБА_2, про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1, 2 ст. 172-7 КУпАП, відносно :

ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, смт.Ялта Першотравневого раьйну Донецької області, українець, ІНФОРМАЦІЯ_2,не судимий, працює Ялтинська селищна рада Першотравневого району Донецької області-голова, одружений, зареєстрований і мешкає: смт.Ялта вул..Коперніка, буд.3 «а», Першотравневого ралойну донецької області, 095-318-64-07, у вчиненні адміністративного правопорушення, передбачене ст. 172-7 ч.1 та ч. 2 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу:

ОСОБА_3, порушуючи вимоги ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», будучи головою Ялтинської селищної ради, згідно п.п. «б» п. 1 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції» суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язані з корупцією, 11.11.2015 року приблизно о 14:00 годині, перебуваючи в приміщенні Ялтинської селищної ради за адресою: Донецька область, Першотравневий район, смт. Ялта, вул. Грецька, б. 21, при розгляді питання про встановлення категорії та присвоєння рангу селищному голові ОСОБА_3, не повідомив колегіальний орган - Ялтинську сільську раду о наявності конфлікту інтересів та не скоєння дій і не прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів, чим скоїв адміністративне правопорушення відповідно до ст. ст. 172-7 ч.1 КУпАП.

Він же , ОСОБА_3, порушуючи вимоги ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», будучи головою Ялтинської селищної ради, згідно п.п. «б» п. 1 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції» суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язані з корупцією, 11.11.2015 року приблизно о 14.00 годині, перебуваючи в приміщенні Ялтинської селищної ради за адресою: Донецька область, Першотравневий район, смт. Ялта, вул. Грецька, б. 21, вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів - проголосував «за» шляхом підняття руки на 1 - й сесії Ялтинської селищної ради 7-го скликання під час вирішення питання про встановлення категорії та присвоєння рангу селищному голові ОСОБА_3, чим скоїв адміністративне правопорушення відповідно до ст. ст. 172-7 ч.2 КУпАП.

Прокурор вважає,що в діях є склад правопорушення і просить накласти стягнення відповідно до санкцій статті закону.

У судовому засіданні ОСОБА_3 та його адвокат ОСОБА_4 не визнали порушення і повідомили,що склад правопорушення взагалі відсутній бо ОСОБА_3 діяв на підставі ст. 59-1 ЗУ « Про місцеве самоврядування».

Чинним законодавством визначено порядок, згідно якого, особі при прийнятті на службу в органи місцевого самоврядування має бути присвоєно ранг у межах відповідної категорії посад і це присвоєння має відбуватись одночасно з обранням на зазначену службу.

Тобто, цей порядок чітко визначений законом, підлягає неухильному виконанню. він є обовязковим незалежно від бажання чи небажання посадової особи отримати такий ранг та від того, буде вона за це голосувати чи ні. При розгляді цього питання він дійсно приймав участь у голосуванні, бо присвоєння йому рангу не створює винекнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, це вимога Закону, тому в його діях відсутній склад правопорушення ст. 172-7 ч.1,2 КУпАП,просить провадження закрити.

Допитні у якості свідків у судовому засіданні ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 пояснили, що 11.11.2015 року на 1 сесії 7 скликання на порядку денному, серед питань, було і питання присвоєння рангу обранному гоові селищної ради ОСОБА_3бо це процедура передбачена Законом.Порядок денний був письмово розданий усім депутатам.Крім того перед початком сесії, ОСОБА_3 було доведено до всіх присутніх у залі про порядок денний і що в ньому також буде розглядатися питання про присвоєння йому рангу,для отримання заробітної плати. Ця деталізація була зроблена з тією ціллю бо у залі були новообрані депутати.Таким чином ОСОБА_3 повідомив,що буде вирішуватися питання про присвоєння йому рангу і не відкого заперечень не надішло,бо це норма Закону. Крім того ОСОБА_5, ОСОБА_6А доповнили,що при складанні протоколів на ОСОБА_3 їх запросили до себе працівники які складали протокол і надали вже написаний текст їхніх пояснень і попросили підписати, що вони і зробили. Вони не юристи і тому не знали кваліфікації правопорушення і чи є її склад чи немає.

Суд вислухавши прокурора, ОСОБА_3, його представника ОСОБА_4 свідків ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, дослідивши матеріали які надані до суду , виходить з наступного:

Відповідно до ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Стаття 245 КУпАП регламентує, що завданнями провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Встановлено, що ОСОБА_3, відповідно до рішень 1-ї сесії сьомого скликання Ялтинської селищної ради від 11.11.2015 року № 7/1-3 «Про підсумки виборів, визнання повноважень та реєстрацію депутатів Ялтинської селищної ради та Ялтинського селищного голови», визнано його повноваження, як голову Ялтинської селищної ради сьомого скликання, та обрано на посаду голови цієї ради, збережено 8 ранг 4 категорії посадової особи місцевого самоврядування, і відповідно до пп. «б» п. 1 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції», вій с суб'єктом відповідальності за вчинення корупційного правопорушення.

Відповідно до ст.ст. 12, 12-1 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» з часу обрання голови селищної ради, на ОСОБА_3 поширюються вимоги про обмеження, пов'язані з прийняттям на службу в органи місцевого самоврядування та проходження служби, зобов'язання дотримуватися правил запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, в тому числі встановленими Законом України, «1 запобігання корупції».

Статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції» визначено поняття реального конфлікту інтересів, як суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Згідно ст. 28 ЗУ «Про запобігання корупції», субєкти відповідальності за корупційні правопорушення зобовязані: вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатись про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів, колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; вжити заходи щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Відповідно до ст. 12-1 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування», ст.ст. З, 28 Закону України «Про запобігання корупції», керуючись ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання.

Що було зроблено ОСОБА_3

Згідно ч. 2 статті 35 даного Закону особи, у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Обов'язковою ознакою, за якою будь-яка неправомірна поведінка державних службовців або інших осіб, уповноважених на виконання функцій держави, може визнаватися корупційною, є корисливий або інший особистий інтерес таких осіб або інтерес третіх осіб. Зазначена категорія справ про адміністративні. правопорушення, корупційні правопорушення характеризується умисною формою вини.

Відповідно до ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування»: Рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Дійсно на сесії розглядалося питання про встановлення категорії та присвоєння рангу селищному голові ОСОБА_3М, тоб то йому. Це вимога Закону, після обрання особи на посаду голови Ради,вирішити питання та присвоїти йому ранг, для того щоб отримувати зарплатню. При розгляді цього питання він дійсно приймав участь у голосуванні, бо присвоєння йому рангу не створює виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, це вимога Закону

Згідно ст. 1 ЗУ «Про засади запобігання і протидії корупції» під конфліктом інтересів розуміється суперечність між особистими інтересами особи та її службовими повноваженнями, наявність яких може вплинути на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих їй службових повноважень. При цьому конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним.

За змістом ст. 172-7 КУпАП особистий інтерес - це користь, вигода, яка стосується (або цікавить) особи, і які вона бажає отримати для себе особисто або близьких осіб.

Об'єктивна сторона даного правопорушення полягає в бездіяльності особи, яка знала про наявність особистих інтересів чи обставин, які можуть вплинути на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, привести до невиконання або неналежного виконання своїх посадових обов'язків, тому зобов'язаний був повідомити про це своєму керівникові, однак не зробив цього.

Суб'єктивна сторона характеризується прямим умислом.

Згідно зі ст. 10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

У судовому засіданні було обєктивно встановлено, що головою селищної ради було на початку сесії оголошено порядок денний у якому стояло питання про присвоєння йому рангу, для отримання заробітної плати. Він про це повідомив сесію, бо на ній були нові депутати перед самим голосуванням, в якому також прийняв участь, бо присвоєння йому рангу не створює виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів , це вимога Закону, тому в його діях відсутній склад правопорушення ст. 172-7 ч.1,2 КУпАП

Законодавець визначив :

Конфлікт інтересів правове поняття; ситуація, за якої сторона, що укладає угоду, потенційно МОЖЕ одержати безпосередню вигоду, здійснюючи дії, які завдають збиток іншій стороні.

Як встановлено в судовому засіданні від законної вимоги розгляду питання на сесії, про присвоєння рангу державному службовцю, одержання ОСОБА_3 безпосередньої вигоди, прокурором не доведено.

Відповідальність на майбутнє не передбачено Конституцією України.

Далі законодавець деталізував, що конфлікт інтересів на державній службі виникає внаслідок існування можливостей для зловживання владою. Розпорядження владою та участь в управлінні надають державним службовцям можливості управляти значними матеріальними та людськими ресурсами, вони мають широкий доступ до інформації, можуть кардинально впливати на долю конкретної людини, тобто в державному управлінні потенційно існують умови для виникнення конфлікту інтересів.

Момент розгляду питання про законне присвоєння рангу,державному службовцю , та голосування за це питання самою особою, не створює виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів

Аналізуючи вище наведене, суд приходить до висновку,що кваліфікація ст. 172-7 по ч.1 та 2 КУпАП відносно ОСОБА_3 працівниками національної поліції України при зборі матеріалів і прокурором у судовому засіданні не доведено, а тому необхідно застосувати положення ст. 247 та 284 КУпАП.

Згідно до ст. 247 ч.1 п.1 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: 1) відсутність події і складу адміністративного правопорушення;

Відповідно до ст. 284 ч.1 п.3 КУпАП, По справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 3) про закриття справи.

Керуючись ст. 247, 284 КУпАП,суд

ПОСТАНОВИВ :

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_3 передбачене ст. 172-7 ч.1 та ч. 2 КУпАП закрити.

Постанова судді може бути оскаржена особою, відносно якої винесено постанову, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником.

На постанову також може бути внесене подання прокурора протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга, подання прокурора подаються відповідному апеляційному суду через місцевий суд, що виніс постанову.

Суддя В.Є.Скудин