Справа № 588/1356/16-п
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

29.11.2016 року м.Тростянець

Суддя Тростянецького районного суду Сумської області Щербаченко М.В., за участю секретаря судового засідання Горлянд С.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення за матеріалами, що з надійшли з Державної екологічної інспекції у Сумській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт серії МА 444914, виданий Тростянецьким РВ УМВС в Сумській області 19 лютого 1998 року, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, працюючого майстром лісу Тростянецького лісництва ДП «Тростянецьке лісове господарство», проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, та який раніше до адміністративної відповідальності не притягався

за статтею 91 КУпАП,

У С Т А Н О В И В:

Відповідно до протоколу № 008178 від 01.11.2016 року ОСОБА_1 обвинувачується в тому, що вчинив адміністративне правопорушення тим, що об 11 год. 30 хв. 01.11.2016 року під час проведення планової перевірки дотримання вимог природоохоронного законодавства ДП «Тростянецьке лісове господарство» у кв.19 вид. 24 пл. 1,2 га ПРХ 16 р. встановлено факт незаконного порубу 11 дерев породи береза, та черемха які відсутні в матеріалах відводу лісосіки в рубку матеріально грошової оцінки лісосіки та які не внесені до ліміту спеціального використання природних ресурсів в межах обєкту території природно-заповідного фонду України НПП «Гетьманський», чим порушив на думку особи, яка склала протокол статтю 9-1 Закону України «Про природно-заповідний фонд України», статті 67, 69 Лісового кодексу України.

Державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Сумської області ОСОБА_2 дії ОСОБА_1 кваліфіковано за статтею 91 КУпАП України.

ОСОБА_1 у судовому засіданні вину не визнав, з викладеними у протоколі обставинами не погодився. Пояснив, що 01 листопада 2016 року коли він приїхав на лісосіку на вимогу державного інспектора (зі слів помічника лісничого Тростянецького лісництва ОСОБА_3А.) перед оформленням вищевказаного протоколу, він не знаючи суті справи, запитав у державного інспектора «хто він?», на що він відповів «Я Женя», при цьому не назвавши свого прізвища та займаної посади. ОСОБА_1 вказав, що ОСОБА_2 не пояснив скоєного ним порушення, не вимагав від нього пояснення. Перед складанням протоколу ОСОБА_1 лише повідомили, що на нього буде складений протокол по факту вчинення самовільного порубу. Після чого інспектор почав на капоті машини складати протокол, а склавши протокол, запропонував йому ознайомитись та підписати. ОСОБА_1 прочитав та написав, що незгодний з його змістом. На вимогу ОСОБА_1 показати пеньки, де були зрубані дерева інспектор відмовився це робити.

ОСОБА_1 вказав, що незрозумілим є сам факт складення протоколу відносно нього, оскільки ніяких доказів, які б доводили скоєння ним самовільного порубу не має. Також, ніяких знарядь і засобів вчинення правопорушення та незаконно добутих природних ресурсів у нього вилучено не було, як того вимагає санкція статті 91 КУпАП. Аналізуючи зміст статті 91 КУпАП ОСОБА_1 вважав незрозумілим, чому при кваліфікації адміністративного правопорушення державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища була застосована саме ця стаття, яка передбачає відповідальність за здійснення забороненої господарської та іншої діяльності на території природно-заповідного фонду. Проте, в кв. 19 вид. 24 Тростянецького лісництва лісгоспу проводилась рубка лісу, на яку були отримані відповідні дозволи та погодження відповідних органів та служб. Отже, мова про заборонену господарську діяльність йти не може.

ОСОБА_1 та його представник фахівець у галузі права ОСОБА_4 пояснили, що ОСОБА_1 працює майстром лісу, безпосередньо за ним закріплена ділянка лісу - кв.19 вид. 24 пл. 1,2. На вказаній ділянці лісу проводилась прохідна рубка, відповідно до затвердженого Міністерством екології та природних ресурсів України ліміту на використання природних ресурсів у межах територій та обєктів природно-заповідного фонду загальнодержавного значення Сумської області на 2016 рік та дозволу Департаменту екології, природних ресурсів та паливно-енергетичного комплексу Сумської обласної державної адміністрації. В рубку були відведені дерева породи «сосна».ОСОБА_1 та його представник стверджували, що на цій ділянці факт самовільного порубу 11-ти дерев породи берези та черемхи відсутній, оскільки був лише факт розкряжування вітровальних дерев (дерева повалені вітром) берези та черемхи, без привласнення цієї деревини та вирубки чагарнику. Береза є особливо вітронестійкою породою, оскільки у неї неглибока поверхнево-розгалужена коренева система, внаслідок чого сильні вітри та бурі в першу чергу вивертають з коренем ці дерева. Дані дерева не були відведені в рубку, оскільки на момент відводу дерев в рубку - 23 грудня 2015 року, стан останніх був задовільний тане вимагав їх видалення з насадження. З моменту ж проведення відводу - 23.12.15 року до початку проведення самої рубки пройшов досить тривалий час, а саме близько 10-ти місяців (лісорубний квиток був виписаний 06.09.2016 року), в звязку з досить тривалою процедурою погодження та отримання дозволу на проведення рубки, а тому утворились за цей період вітровальні дерева.4 дерева берези з указаних ОСОБА_2 11 дерев взагалі були розрізані до початку рубки - 06.09.2016 року, оскільки вони знаходились на краю ділянки та внаслідок свого падіння не давали змоги проїзду автотранспорту.

Розкряжування інших вітровальних дерев проводилось в процесі рубки для того, щоб була можливість безпечно проводити лісозаготівельні роботи відповідно п.п. 15.2.1 п. 15.2 «Організація та технологічне підготовлення території» Правил охорони праці для працівників лісового господарства та лісової промисловості, затверджених наказом Держнаглядохоронпраці України від 13.07.2005 року № 119, за змістом якого до проведення основних лісосічних робіт необхідно виконати підготовчі роботи. Вони повинні виконуватись з метою створення безпечних умов праці при поточному рубанні лісу, а також для ведення робіт у подальшому і включають: приземлення усіх небезпечних та заважаючих безпечній роботі дерев у зовнішніх та внутрішніх зонах безпеки».

Відповідно до п.п. 15.3.15 п. 15.3 «Звалювання дерев бензиномоторними пилками» Правил охорони праці для працівників лісового господарства та лісової промисловості - у першу чергу необхідно звалювати небезпечні та суховершинні дерева, потім пеньки «зламанці»; високий чагарник там, де він може змінити напрям падіння дерева; дрібні дерева (і перш за все березу, а також заплетені гілками з підлягаючими звалюванню товстими деревами незалежно від порід) і лише після цього- товсті дерева.

При цьому згідно з п.п. 1.2 «Терміни та визначення» п. 1 Загальні положення Правил охорони праці для працівників лісового господарства та лісової промисловості: небезпечні дерева - дерева з гнилизною, вигорілою чи механічно ушкодженою більше як на 0,4 діаметра частиною стовбура; сухостійні (поступово відмерлі); завислі; з видимими давніми тріщинами в стовбурі; переламані та розчахнені, злами та відчахнуті стовбури - конкуренти від яких не відокремлені від дерева-носія; вивернені з корінням, що не лежать стійко на землі; нахилені під кутом понад 30 градусів у результаті ушкодження кореневої системи, повного чи часткового відриву її від грунту.

ОСОБА_1, як майстер лісу, відповідно до своєї посадової інструкції, забезпечує проведення оперативного адміністративно-громадського контролю першого рівня та перед початком проведення рубки зобовязаний провести позаплановий інструктаж з працівниками на лісосіці щодо додержання ними правил з охорони праці та дотримання технологічного процесу при розробці даної лісосіки. Відповідно до п.п. 15.2.1 п. 15.2 «Організація та технологічне підготовлення території», п.п. 15.3.15 п. 15.3 «Звалювання дерев бензиномоторними пилками» Правил працівники при проведенні рубки повинні самостійно визначати небезпечні дерева та видаляти їх в першу чергу.

Крім того, ОСОБА_1 та його представник ОСОБА_4 вважали необґрунтованим обчислення розміру шкоди державними інспекторами відповідно до додатку № 1 постанови Кабінету Міністрів України від 24.07.2013 року № 541 «Про затвердження такс для обчислення розміру шкоди, заподіяної порушенням законодавства про природно-заповідний фонд», оскільки обчислення розміру шкоди проводиться лише в разі привласнення вітровальних дерев, а не за їх розкряжування.

Продукція, яка утворилась в процесі розкряжування, була складена в купи та залишена для подальшого перегнивання, тобто факту привласнення зрубаної деревини не було та шкоди, заподіяної лісу не має.

Допитаний в судовому засіданні як свідок ОСОБА_5, який працює головним лісничим Тростянецького лісництва ДП «Тростянецьке лісове господарство», показав, що виявлені державним інспектором 11 дерев не можуть вважатись такими, які були зрубані самовільно, оскільки належать до вітровальних дерев, які не були вилучені з ділянки, а були залишені на місці для перегнивання природним способом. Пеньки цих дерев явно були вивернуті із землі. Подібні дерева з метою дотримання правил охорони праці лісорубна бригада перед початком рубки має самостійно виявляти, які вважаються небезпечними, і видаляти. При цьому шкоди лісу за розкряжування дерев не має. ОСОБА_1 як майстер лісу безпосередньо не займається рубкою дерев, він здійснює оперативний адміністративно-громадський контроль першого рівня та перед початком проведення рубки проводить позаплановий інструктаж з працівниками на лісосіці щодо додержання ними правил з охорони праці та дотримання технологічного процесу при розробці даної лісосіки. У кв.19 вид. 24 проводилась прохідна рубка, яка була передбачена лімітом на використання природних ресурсів у межах території Гетьманського національного природного парку.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, показання свідка, дослідивши матеріали справи, вважаю, що провадження у справі підлягаю закриттю, виходячи з таких мотивів.

Відповідно до статті 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Частиною 1 статті 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно з статті 245 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

За змістом статей 254, 256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення є важливим процесуальним документом, яким фіксується факт адміністративного правопорушення і який є підставою для подальшого провадження в справі. До складання протоколу та його змісту предявляють спеціальні вимоги. Протокол про адміністративне правопорушення повинен містити в собі, зокрема, дані про час, місце вчинення і суть адміністративного правопорушення.

Відповідно до статті 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, тощо, а також зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Склад адміністративного правопорушення - це передбачена нормами права сукупність об'єктивних і суб'єктивних ознак, за наявності яких те чи те діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення. Елементами складу адміністративного проступку є: а) об'єкт; б) об'єктивна сторона; в) суб'єкт; г) суб'єктивна сторона.

Об'єктивна сторона знаходить свій прояв у дії чи бездіяльності і залежить від місця, часу, обставин і способу скоєння адміністративного правопорушення, а також від причинного зв'язку між діянням і шкідливими наслідками цього діяння.

Обєктивна сторона правопорушення передбаченого статтею 91 КУпАП полягає у здійсненні в межах територій та об'єктів природно-заповідного фонду, їх охоронних зон, а також територій, зарезервованих для наступного заповідання, забороненої господарської та іншої діяльності, порушення інших вимог режиму цих територій та об'єктів, самовільна зміна їх меж, невжиття заходів для попередження і ліквідації негативних наслідків аварій або іншого шкідливого впливу на території та об'єкти природно-заповідного фонду.

Проте всупереч вимогам статті 254, 256 КУпАП посадовою особою, якою складено протокол відносно ОСОБА_1, не розкрито обєктивну сторону інкримінованого ним порушення, передбаченого статтею 91 КУпАП, а саме: час, суть та спосіб вчинення адміністративного правопорушення, яке інкримінується ОСОБА_1 Державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Сумської області ОСОБА_2 взагалі не вказано в чому на його думку полягають протиправні дії ОСОБА_1, в який час були вчинені такі дії, в який спосіб, за допомогою яких знарядь. Натомість державний інспектор лише вказав, що ним встановлено «факт незаконного порубу 11 дерев породи береза, та черемха», і що саме в контексті такого «факту» вчинив ОСОБА_1 не зрозуміло, хоча суть правопорушення має бути сформульована конкретно і з формулювання має бути зрозуміло що саме вчинила особа.

Крім протоколу про адміністративне правопорушення, відсутні будь-які докази «факту», виявленого державним інспектором з охорони навколишнього природного середовища Сумської області ОСОБА_2, докази привласнення деревини, вилучення знарядь рубки, причетність до цього ОСОБА_1 Також подані ОСОБА_1 пояснення, посадова інструкція майстра лісу, матеріали отриманого ДП «Тростянецький лісгосп» дозволу спеціального використання природних ресурсів у межах природно-заповідного фонду обґрунтовано на думку суду спростовують обставини, викладені у протоколі № 008178 від 01.11.2016 року.

Відповідно до пункту 1 статті 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, оскільки відповідно до частини 3 статті 62 Конституції України усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, в матеріалах справи відсутні належні та допустимі докази, які підтверджують наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого статті 91 КУпАП, вважаю за необхідне справу про адміністративне правопорушення закрити.

На підставі викладеного та керуючись статтями 247, 251, 266, 284 КУпАП України, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене статтею 91 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрити у зв'язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена в апеляційному порядку до апеляційного суду Сумської області через Тростянецький районний суд Сумської області шляхом подання апеляційної скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Суддя М.В.Щербаченко