Справа № 202/7061/16-п
П О С Т А Н О В А

Іменем України

02 грудня 2016 року м. Дніпро

Суддя Індустріального районного суду м. Дніпропетровська Шклярук Д.С. розглянувши справу про адміністративне правопорушення, яка надійшла з Управління патрульної поліції у місті Дніпропетровську Департаменту патрульної поліції, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, який народився у місті Дніпропетровську, громадянина України, не працюючого, проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

10 листопада 2016 року до Індустріального районного суду міста Дніпропетровська надійшла зазначена справа про адміністративне правопорушення.

У протоколі про адміністративне правопорушення зазначені наступні обставини.

27.10.2016 року, о 12:30 год., в місті Дніпро, по пров. Вільному, 4, в кіоску, ОСОБА_2 здійснював роздрібну торгівлю алкогольними, безакцизними напоями (горілка, коньяк, пиво, вино марок «Немирів», «Медоф»), без мірного стакану і без дозволу на розлив алкогольних напоїв, чим порушив правили торгівлі алкогольними напоями.

Згідно із протоколом про адміністративне правопорушення серії АА № 071561 від 27.10.2016 року дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 1 ст. 156 КУпАП.

На підтвердження провини ОСОБА_1 у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 156 КУпАП, надано наступні докази, які були уважно досліджені у судовому засіданні під час розгляду справи, зокрема:

Протокол огляду та вилучення речей від 27.10.2016 року, згідно із якого в місті Дніпро, по пров. Вільному, 4, у малій архітектурній споруді «Бістро», були вилучені: вино Кагор 0,7 л. 4 пляшки; горілка Немирів 1 л. 6 пляшок; горілка Немирів 0,7 л. 2 пляшки;хортиця 1 л 2 пляшки; шампанське Ореанда 0,75 л 2 пляшки; вермут 1 л 1 пляшка; хлібний дар 0.7 л 1 пляшка; хлібний дар 1 л 2 пляшки; хлібний дар 0,37 л 1 пляшка; ОСОБА_2 1 л 2 пляшки; ОСОБА_2 0,5 л 4 пляшки; Олександрійська з перцем 0,5 л 38 пляшок; Олександрія 0,75 л 19 пляшок; Немирів 0,5 л 1 пляшка; Пшенична 0,5 4 пляшки; Плакуча Іва 0,7 л 4 пляшки; Воздух 0,5 9 пляшок; Істина 0,7 3 пляшки; Українка 0,7 л 4 пляшки; Мороша 0,5 2 пляшки; Первак 1 л 1 пляшка; Первак 0,7 пляшка; Перепілка 0,5 3 пляшки; Медовуха 0,7 л 1 пляшка; Коньяк Старокримський 0,5 2 пляшки; Коктебель 0,5 4 пляшки; Георгіївський 0,5 1 пляшка; Жанжак 0,5 2 пляшки; Шабо 0,5 15 пляшок; Борисфен 0,5 1 пляшка; Настійка 0,5 л 3 пляшки; Вино кріплене червоне 1 л 8 паків; ОСОБА_3 Чернігівське 0,5 л 13 пляшок; ОСОБА_3 Жигулівське 0,5 л 4 пляшки; ОСОБА_3 Полтава 0,5 л 9 пляшок; ОСОБА_3 Артуа 0,5 л 6 пляшок; ОСОБА_3 Львівське 0,5 л - 7 пляшок; ОСОБА_3 Львівське 1715 0,5 л 7 пляшок; Сидр 0,5 л 3 пляшки; Сидр 0.33 л 5 пляшок; Рогань 0.5 л 5 пляшок;

Пояснення гр. ОСОБА_4, у яких вона зазначила, що працює реалі затором у кафе «Бістро», яке розташоване у місті Дніпро по пров. Вільному, 4, де реалізує спиртні напої, в тому числі і на розлив. Чоловіка який привіз вищезазначені алкогольні напої звуть ОСОБА_2.

Під час розгляду справи ОСОБА_2 надав наступні пояснення.

Так, приблизно 26.10.2016 року він попросив у своєї знайомої на ім'я марина, яка працює продавцем у кафе, що розташоване по пров. Вільному, 4, у місті Дніпро, потримати у себе в закладі лікеро-горілчану продукцію, а також пиво, яку він завчасно придбав для святкування свого дня народження, а також днів народжень своїх родичів. Зокрема святкування дня народження його двоюрідної сестри планувався 29.10.2016 року у вихідні дні. У звязку з тим, що вдома не було можливості зберігати таку кількість продуктів та випивки, а святкування планувалося у кафе, він завчасно відвіз алкогольні напої у кафе та попросив ОСОБА_2 потримати їх там до свята. Частину алкоголю він планував забрати додому після святкування. 27.10.2016 року йому зателефонувала ОСОБА_2 та повідомила, що працівники поліції вилучають його алкогольні напої та продукти. Він одразу приїхав у кафе та усе пояснив працівникам поліції, про свою незгоду з їхніми діями також і зазначив у протоколі про адміністративне правопорушення. Також він зазначив, що не має жодного відношення до вказаного закладу і планував забрати свій алкоголь. Поліцейські на його зауваження та пояснення уваги не звернули, вилучили його майно, склали протокол, та погрожуючи йому відповідальністю за ст. 185 КУпАП у разі його подальших намагань що-небудь пояснювати, поїхали від кафе.

Суд, вислухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, вивчивши матеріали справи та дослідивши письмові докази, дійшов висновку про те, що провадження у справі підлягає закриттю на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП виходячи з наступного.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов'язаний повно, всебічно та об'єктивно з'ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти законне, обґрунтоване і вмотивоване рішення.

Так, відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення АА № 071561 від 27.10.2016 року, в вину ОСОБА_1 ставиться порушення ч. 1 ст. 156 КУпАП, що виразилися у здійсненні роздрібної торгівлі алкогольними та безакцизними напоями, яка здійснювалася без мірного стакану і без дозволу на розлив алкогольних напоїв.

Разом із тим, з досліджених у судовому засіданні доказів не вбачається, що 27.10.2016 року саме ОСОБА_1 здійснювалася будь-яка роздрібна торгівля алкогольними та безакцизними алкогольними напоями за адресою: м. Дніпро, пров. Вілький, 4. Пояснення ОСОБА_1 наявними у матеріалах справи про адміністративне правопорушення доказами не спростовуються. Доказів того, що особисто ОСОБА_1 здійснював таку торгівлю, або ж організував зазначену підприємницьку діяльність через продавця, у судовому засіданні не надано, також таких доказів не долучено і до матеріалів справи при складанні протоколу про адміністративне правопорушення. При складанні протоколу про адміністративне правопорушення працівниками поліції встановлено, що ОСОБА_1 безробітний, а доказів того, що він є субєктом підприємницької діяльності надано не було.

Відповідно до ч. 2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Згідно із ч. 3 ст. 8 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення ведеться на підставі закону, що діє під час і за місцем розгляду справи про правопорушення.

Відповідно до ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 17 КУпАП передбачено, що особа, яка діяла в стані крайньої необхідності, необхідної оборони або яка була в стані неосудності, не підлягає адміністративній відповідальності.

Статтею 245 КУпАП передбачено, що завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Відповідно до ст. 246 КУпА порядок провадження в справах про адміністративні правопорушення в органах (посадовими особами), уповноважених розглядати справи про адміністративні правопорушення, визначається цим Кодексом та іншими законами України.

Статтею 251 КУпАП передбачено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Дії субєкта владних повноважень щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності при відсутності належних, допустимих та достатніх доказів, які б підтверджували наявність чи відсутність події адміністративного правопорушення і винність особи у його вчиненні, не можуть вважатися правомірними та не кореспондуються із принципом презумпції невинуватості, який закріплений у ст. 62 Конституції України.

При цьому, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Разом із тим, доказування вини особи, яка притягується до юридичної відповідальності є забезпеченням принципу змагальної процедури.

Основним і первинним предметом доказування справ про адміністративні правопорушення є встановлення уповноваженим органом (посадовою особою) наявності сукупності ознак складу адміністративного правопорушення, у тому числі вини особи в учиненому нею діянні, фактів, що мають значення для правильного вирішення справи.

Європейський суд з прав людини у справі Allenet de Ribemont v. France (скарга № 15175/89, постанова від 10.02.1995 року) підкреслює, що принцип презумпції невинуватості порушується, «якщо суд оголосить обвинуваченого винним, коли його вина не була попередньо доведена».

У справі Barbera, Messeque and Jabardo v. Spain (скарга № 10590/83 від 6 грудня 1988 року) Європейський суд з прав людини зазначив, що докази, покладені в основі висновку суду про винність обвинуваченого, мають відповідати як вимогам достатності, так і переконливості.

Обовязок дотримання принципу презумпції невинуватості відноситься не тільки до судових органів, але й до інших державних установ, таких як поліція (справа Daktaras v. Lithuania, скарга № 42095/98).

Європейський суд з прав людини у справі Salabiaku v. France (скарга № 10519/83) встановив, що тягар доведення вини покладається на обвинувачення і будь-які сумніви повинні бути на користь обвинуваченого. З метою судового переслідування… необхідно приєднати до справи достатньо доказів для засудження обвинуваченого.

Правова природа адміністративної відповідальності по своїй суті аналогічна кримінальній, оскільки також є публічною, повязана із застосування державного примусу, ініціюється органами, які наділені владними повноваження, а застосовувані санкції можуть бути доволі суттєвими для особи, включаючи позбавлення волі.

У справі Надточій проти України (скарга № 7460/03) Європейський суд з прав людини зазначив, що Уряд України визнав карний кримінально-правовий характер Кодексу про адміністративні правопорушення (п. 21 рішення).

В рішенні від 22 грудня 2010 року № 23-рп/2010 Конституційний Суд України дійшов до висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні (п. 4.1).

В рекомендації № R (91)1 Комітету ОСОБА_5 Європи Державам-Членам стосовно адміністративних санкцій, одним із принципів застосування адміністративних стягнень є покладення обов'язку забезпечення доказів на адміністративний орган влади (принцип 7).

Отже, враховуючи, що поліцією не встановлено, що саме ОСОБА_1, будучи субєктом господарської діяльності 27.10.2016 року, о 12:30 год., в місті Дніпро, по пров. Вільному, 4, в кіоску, здійснював роздрібну торгівлю алкогольними, безакцизними напоями, провадження у справі підлягає закриттю, на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Вилучені за протоколом огляду та вилучення речей від 27.10.2016 року предмети, які зберігаються в УПП у місті Дніпропетровську, підлягають поверненню ОСОБА_1

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 247, 283, 284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 156 КУпАП, відносно ОСОБА_1, на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП, за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Вилучені за протоколом огляду та вилучення речей від 27.10.2016 року предмети, які зберігаються в УПП у місті Дніпропетровську на підставі квитанції № 106, повернути ОСОБА_1.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення у вигляді адміністративного арешту, а також постанов, прийнятих за результатами розгляду справ про адміністративні правопорушення, передбачені статтею 185 3 цього Кодексу.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником або прокурором протягом десяти днів з дня винесення постанови, шляхом подання апеляційної скарги до Апеляційного суду Дніпропетровської області через Індустріальний районний суд м. Дніпропетровська.

Суддя: Д.С. Шклярук