Провадження № 3/317/848/2016
Справа № 317/3484/16-п
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.12.2016 р. м. Запоріжжя

Запорізький районний суд Запорізької області у складі:

головуючого судді Сакояна Д.І.

при секретарі Лебідь О.Б.

за участі:

особи, що притягається до

адміністративної відповідальності ОСОБА_1

захисника ОСОБА_2 прокурора Пянтківської К.А.

розглянувши у відкритому судовому засіданні адміністративний матеріал, який надійшов з Управління захисту економіки в Запорізькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянки України, ІПН НОМЕР_1, працюючої секретарем Степненської сільської ради, яка проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2,

за правопорушення, передбачені ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу № 35 від 28 жовтня 2016 року про вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, складеного старшим оперуповноваженим управління захисту економіки в Запорізькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України майором поліції ОСОБА_3, ОСОБА_1 інкримінується вчинення корупційних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, яка будучи депутатом Степненської сільської ради 8 скликання, 06.11.2015 р. знаходячись за адресою: Запорізька область, Запорізький район, с. Степне, вул. Першотравнева, 50, порушила вимоги ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», а саме під час проведення 1 сесії 8 скликання Степненської сільської ради приймала участь у виборах та проголосувала за обрання себе секретарем Степненської сільської ради 8 скликання, не повідомивши присутніх депутатів та сільського голову про наявність у неї реального конфлікту інтересів, чим вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, а саме: неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів та вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів.

Так, за змістом суті правопорушення, викладеної у протоколі, відповідно до п.п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» № 1700-VІІ від 14.10.2014 р. субєктами, на яких поширюється дія цього Закону, є народні депутати України, депутати Верховної Ради Автономної Республіки Крим, депутати місцевих рад, сільські, селищні, міські голови.

Статтею 41 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено, що особи, зазначені у пункті 1, підпункті «а» пункту 2 частини першої статті цього Закону, діють неупереджено, незважаючи на приватні інтереси, особисте ставлення до будь-яких осіб, на свої політичні погляди, ідеологічні, релігійні або інші особисті погляди чи переконання.

Відповідно до абзаців 10, 11 ч. 1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» приватний інтерес будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у звязку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Реальний конфлікт інтересів суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Відповідно до п.п. 1, 4 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини 1 статті 3 цього Закону зобовязані: вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Відповідно до ч. 2 ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції», у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу.

ОСОБА_1 відповідно до п.п. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції», як депутат сільської ради є субєктом відповідальності за правопорушення, повязане з корупцією. За результатами місцевих виборів 2015 року, на підставі рішення Степненської сільської ради № 1 від 06.11.2015 р. ОСОБА_1 визнано обраною депутатом Степненської сільської ради 8 скликання Запорізького району Запорізької області. 06.11.2015 р. ОСОБА_1, знаходячись в приміщенні Степненської сільської ради, розташованому за адресою: Запорізька область, Запорізький район, с. Степне, вул. Першотравнева, 50, під час проведення 1 сесії Степненської сільської ради, була присутня та приймала участь у обговоренні та голосуванні за обрання себе секретарем Степненської сільської ради 8 скликання. Про наявність реального конфлікту інтересів ОСОБА_1 не повідомила присутніх депутатів та сільського голову.

Відповідно до протоколу лічильної комісії № 2 від 06.11.2015 р., для голосування за обрання ОСОБА_1 секретарем сільської ради, всі присутні 14 депутатів в тому числі ОСОБА_1 отримали виборчі бюлетені та проставили у них позначки за обрання останньої на вказану посаду. Ніхто не утримався та не голосував проти. За результатами голосування, 06.11.2015 р. прийнято рішення Степненської сільської ради № 3, на підставі якого ОСОБА_1 обрано секретарем Степненської сільської ради.

Таким чином, ОСОБА_1, будучи депутатом Степненської сільської ради, діючи умисно, розуміючи, що в її діях наявний реальний конфлікт інтересів, у порушення вимог ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», не повідомивши колегіальний орган, під час виконання повноважень в якому виник конфлікт інтересів, прийняла участь у обговоренні своєї кандидатури та голосуванні про обрання себе секретарем Степненської сільської ради, чим вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, а саме: неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів та вчинення дій в умовах реального конфлікту інтересів.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні адміністративних правопорушень не визнала, зазначила, що її було обрано депутатом Степненської сільської ради. На установчій сесії 06.11.2015 р. були вибори секретаря Степненської сільської ради. Бюлетені виготовили після пропозиції сільського голови обрати її секретарем ради. Скільки бюлетенів було виготовлено не знає. До проведення виборів вона сказала, що не буде голосувати. В подальшому в протоколі № 1 засідання першої сесії Степненської сільської ради восьмого скликання від 06.11.2015 р., який вона складала, помилково зазначила кількість бюлетенів. В голосуванні участь не приймала, сиділа окремо. Зауважень до результатів не було. Фактично приймали участь в голосуванні 13 депутатів та сільський голова.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_1 адвокат ОСОБА_2 заперечував проти наявності у ОСОБА_1 конфлікту інтересів, послався на те, що законодавством не заборонено голосувати за себе.

Свідок ОСОБА_4 в судовому засіданні зазначила, що на установчій сесії у листопаді 2015 року вона була головою лічильної комісії. В голосуванні за секретаря Степненської сільської ради приймало участь 13 депутатів і сільський голова, ОСОБА_1 не голосувала. Бюлетені виготовляла вона з членами лічильної комісії після обрання лічильної комісії, виготовили 14 бюлетенів. Після цього, пройшло голосування, вони відкрили урну для голосування і підрахували голоси. Заперечень до протоколу № 2 засідання лічильної комісії першої сесії восьмого скликання Степненської сільської ради Запорізького району Запорізької області від 06.11.2015 р. не було, уточнень не складалось.

Свідок ОСОБА_5 в судовому засіданні пояснив, що він є Степненським сільським головою. 06.11.2015 р. була установча сесія. Перед голосуванням роздали бюлетені депутатам і йому. ОСОБА_1 не голосувала, сказала, що не буде голосувати, оскільки питання стосується неї. Бюлетені виготовлялись лічильною комісією. Було роздано 14 бюлетенів 13 депутатам та йому. ОСОБА_1 бюлетень не виготовлявся.

Прокурор у судовому засіданні вважав, що обставини, викладені в протоколі про вчинення ОСОБА_1 корупційних правопорушень знайшли своє підтвердження, у звязку з чим остання підлягає притягненню до адміністративної відповідальності з накладенням адміністративного стягнення. Послалась на наявність реального конфлікту у ОСОБА_1 та вчинення дій нею в умовах реального конфлікту інтересів. Конфлікт на думку прокурора полягав у тому, що ОСОБА_1 хотіла бути обраною на посаду секретаря Степненської сільської ради та мала майновий інтерес, оскільки депутати не отримують заробітної плати, а секретар ради отримує.

Заслухавши осіб, що беруть участь у справі, дослідивши матеріали справи, приходжу до наступних висновків.

Диспозицією ч. 1 ст. 172-7 КУпАП передбачена відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Частиною 2 ст. 172-7 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

У примітці до цієї статті зазначено, що субєктом правопорушень по вказаній статті є особи, зазначені у пунктах 1,2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції».

Під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

У разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. При цьому конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним.

Субєктивна сторона правопорушення, повязаного з корупцією, передбаченого ст. 172-7 КУпАП, характеризується тим, що воно учиняється умисно; особа, яка його вчиняє, усвідомлює, що вона не повідомляє про наявність у неї реального конфлікту інтересів або вчиняє дії чи приймає рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Згідно зі ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Відповідно до положень ст. 280 КУпАП, суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення, у числі інших, визначених законом обставин, зобовязаний зясувати: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягується до відповідальності, чи містить діяння склад адміністративного правопорушення, чи є особа винною у його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

В судовому засіданні встановлено, що рішенням № 1 від 06.11.2015 р. першої сесії Степненської сільської ради Запорізького району Запорізької області 8 скликання визначено повноваження 14 депутатів Степненської сільської ради, обраних на виборах 25.10.2015 р., зокрема й ОСОБА_1

06 листопада 2015 року під час проведення засідання першої сесії Степненської сільської ради Запорізького району Запорізької області 8 скликання розглядалося питання про обрання секретаря Степненської сільської ради Запорізького району Запорізької області 8 скликання. Обрання секретаря проводилося шляхом таємного голосування. Лічильною комісією були підготовлені бюлетені для таємного голосування, до яких за пропозицією Степненського сільського голови внесена одна кандидатура депутат ради ОСОБА_1.

В роботі першої сесії Степненської сільської ради Запорізького району Запорізької області 8 скликання 06 листопада 2015 року приймали участь 14 депутатів вказаного органу місцевого самоврядування, в тому числі й сама ОСОБА_1

Рішенням першої сесії Степненської сільської ради Запорізького району Запорізької області 8 скликання від 06 листопада 2015 року «Про обрання секретаря Степненської сільської ради» була затверджена інформація лічильної комісії про встановлення підсумків таємного голосування з виборів секретаря Степненської сільської ради. Вказаним рішенням ОСОБА_1 обрано секретарем Степненської сільської ради. При цьому, згідно протоколу засідання лічильної комісії № 2 від 06.11.2015 р. за неї проголосувало 14 депутатів з 14 присутніх депутатів, взяли участь в голосування 14 бюлетенів.

Зазначені обставини формалізовані також у Протоколі № 1 засідання першої сесії Степненської сільської ради Запорізького району Запорізької області 8 скликання від 06 листопада 2015 року, який як встановлено у судовому засідання складався самою ОСОБА_1

Заперечення ОСОБА_1, що вона не приймала участь у голосування, прийняти до уваги не можна, рівно як і посилання на дану обставину свідків ОСОБА_5, ОСОБА_4 Дані пояснення дані виключно з метою спотворення дійсних обставин та суперечать вищезазначеним протоколам.

До вказаного органу місцевого самоврядування протягом проведення сесії 8 скликання заяв про наявність реального конфлікту інтересів не надходило, в тому числі і від депутата ОСОБА_1, заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів під час прийняття рішень на першому сесійному засіданні Степненської сільської ради депутатами не вживалось.

Відповідно до п. «б» ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» депутати місцевих рад відносяться до субєктів, на яких поширюється дія цього Закону, тобто, ОСОБА_1 є особою, яка підпадає під дію цього Закону.

У відповідності до ч. 2 ст. 2 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» депутат місцевої ради як представник інтересів територіальної громади, виборців свого виборчого округу зобовязаний виражати і захищати інтереси відповідної територіальної громади та її частини виборців свого виборчого округу, брати активну участь у здійсненні місцевого самоврядування.

Згідно ст. 3 цього Закону депутат місцевої ради є повноважним і рівноправним членом відповідної ради представницького органу місцевого самоврядування. Депутат місцевої ради відповідно до цього Закону наділяється всією повнотою прав, необхідних для забезпечення його реальної участі у діяльності ради та її органів.

Як представник інтересів територіальної громади депутат відповідно до ч. 2 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», має всю повноту прав, що забезпечують його активну участь у діяльності ради та утворюваних нею органів, несе обовязки перед виборцями, радою та її органами, виконує їх доручення.

Основною організаційною формою здійснення депутатом місцевої ради своїх повноважень визнається їх участь у сесіях відповідних рад, у прийнятті рішень шляхом голосування.

Право голосувати має беззаперечний характер і відповідно до ч. 1 ст. 19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» та ч. 6 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» кожен депутат має право ухвального голосу з усіх питань, які розглядаються на сесіях ради.

Крім того, ч. 2 ст. 19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад» депутату місцевої ради гарантоване право обирати і бути обраним до органів відповідної ради, а також офіційно представляти виборців у відповідній раді та її органах.

Реалізуючи свої повноваження, у тому числі особисто беручи участь у голосуванні, депутат повинен керуватися загальнодержавними інтересами та інтересами територіальної громади чи виборців свого виборчого округу, від яких його обрано (п. 1 ч. 1 ст. 8 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад»).

Відповідно до ст. 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються, зокрема, питання щодо затвердження персонального складу виконавчого комітету ради обрання на посаду та звільнення з посади секретаря ради у порядку, передбаченому цим Законом.

Відповідно до ч. 1 ст. 50 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» секретар сільської, селищної, міської ради працює в раді на постійній основі, секретар ради обирається радою з числа її депутатів на строк повноважень ради за пропозицією відповідного сільського, селищного, міського голови. Пропозиція щодо кандидатури секретаря може вноситись на розгляд ради не менше як половиною депутатів від загального складу відповідної ради.

Аналізуючи зміст вказаних правових норм, приходжу до висновку, що приймаючи участь у голосуванні щодо вирішення питання про обрання секретарем Степненської сільської ради 8 скликання, депутат реалізує не власний, приватний немайновий або майновий інтерес, а своє конституційне право, гарантоване Конституцією та законами України, яке становить суть його муніципально-правового статусу та представницького мандату, а отже й інтереси публічно-правового характеру.

При таких обставинах, ОСОБА_1 діяла не особисто, рішення приймалось колегіальним органом, тобто депутатським корпусом на сесії ради із дотриманням передбаченої законом процедури. Голос ОСОБА_1 не мав визначального значення, оскільки за обрання ОСОБА_1 секретарем Степненської сільської ради 8 скликання проголосувало 14 депутатів з 14 повноважних депутатів. Отже, не голосування ОСОБА_1 жодним чином не вплинуло би на результати голосування.

Посилання прокурора у судовому засідання та старшого оперуповноваженого управління захисту економіки в Запорізькій області Департаменту захисту економіки Національної поліції України ОСОБА_3 у протоколі про те, що секретар сільської ради ОСОБА_1 голосувала за свою кандидатуру під час таємного голосування є необґрунтованими, адже тягне за собою порушення таємниці голосування, що є невідємною гарантією демократичного суспільства. Бюлетені для такого голосування є знеособленими і ідентифікації з особами, які отримали такі бюлетені для реалізації свого права на голос, підлягати не можуть.

Обрання на посаду секретаря ради не передбачає отримання будь-якої вигоди понад тієї, що прямо передбачена діючим законодавством України. Отримання особою грошової винагороди у формі заробітної плати за своєю суттю не може виступати мотивом правопорушення, оскільки, право «на заробітну плату, не нижчу від визначеної законом», закріплене у ст.43 Конституції України. Кожен має право на працю, що виключає можливість заробляти собі на життя працею, яку він вільно обирає або на яку погоджується.

Відповідно до ч.ч. 1, 2 ст. 1 Закону України «Про оплату праці» заробітна плата це винагорода, обчислена, як правило, у грошовому виразі, яку за трудовим договором роботодавець виплачує працівникові за виконану ним роботу, і її розмір залежить від складності та умов виконуваної роботи, професійно-ділових якостей працівника, результатів його праці та господарської діяльності підприємства.

Обрання на посаду секретаря ради не передбачає отримання будь-якої вигоди понад тієї, що прямо передбачена діючим законодавством України і є належною особі пропорційно посаді, яку вона займає, та обовязків, які вона повинна виконувати.

Заслуговує уваги й те, що протокол про вчинення адміністративного правопорушення, повязаного з корупцією, взагалі не містить жодних посилань на мотиви чи мету вчинення правопорушення. Посилання прокурора у судовому засіданні на те, що саме майбутнє отриманням заробітної плати як секретаря ради спонукало ОСОБА_1 до голосування за себе і в цьому полягав конфлікт інтересів прийняти до уваги не можна, оскільки такі посилання виходять за межі суті правопорушень, інкримінованих ОСОБА_1 у самому протоколі.

Крім того, матеріали справи не містять і прокурором не надано будь-яких даних, які б з достовірністю свідчили про обєктивні та субєктивні ознаки реального конфлікту інтересів, наявність суперечностей між особистими інтересами ОСОБА_1 та її службовими повноваженнями як депутата Степненської сільської ради в момент проведення голосування по обранню секретаря ради.

Також, з матеріалів справи не вбачається в чому конкретно полягає конфлікт інтересів і в чому це виразилось в розумінні ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції».

Відповідно до положень ст. 1 цього Закону, корупційне правопорушення це діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною в частині першій ст. 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність; корупція це використання особою, зазначеною в частині першій ст. 3 цього Закону наданих їй службових повноважень чи повязаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній в частині першій ст. 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи повязаних з ними можливостей.

В судовому засіданні не знайшов свого підтвердження той факт, що неповідомлення ОСОБА_1 у встановленому законом порядку про наявність реального конфлікту інтересів вчинене нею умисно, коли вона усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Отже, відсутня субєктивна сторона даного правопорушення, яка є обовязковою складовою будь-якого правопорушення.

Отже, відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», депутат ради має право обирати і бути обраним до органів відповідної ради. Прагнення депутата стати секретарем сільської ради і голосування за відповідну кандидатуру є реалізацією його законного права.

З огляду на наведене, в діях ОСОБА_1 був відсутній реальний конфлікт інтересів, вона не мала умислу на скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-7 КУпАП, у матеріалах справи відсутні докази, які б достовірно свідчили про наявність у неї особистих інтересів чи обставин, що могли призвести до невиконання чи неналежного виконання нею своїх посадових обовязків. За таких умов, не можна погодитись із тим, що ОСОБА_1 вчинялись дії в умовах конфлікту інтересів, оскільки такого конфлікту встановлено під час розгляду справи не було.

При таких обставинах, в діях ОСОБА_1 не вбачається складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП.

Відповідно до ч. 1 ст. 247 КУпАП України, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 1, 7, 9, 10, 38, ч.ч. 1, 2 ст. 172-7, п. 1 ст. 247, ст.ст. 251, 252, 284 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження по справі № 317/4384/16-п (провадження 3/317/848/2016) про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративних правопорушень, передбачених ч.ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП за відсутністю в її діях події та складу зазначених адміністративних правопорушень на підставі ч. 1 ст. 247 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Запорізької області через Запорізький районний суд Запорізької області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Д.І. Сакоян