Дата документу 01.01.2016
Справа № 501/1/16-п
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

04 січня 2016 року суддя Іллічівського міського суду Одеської області Вергопуло К.В., розглянувши матеріали, які надійшли від Іллічівського МВ ГУМВС України в Одеській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянки України, яка не працює, зареєстрована та проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3,

за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173-2 ч.2 КУпАП,

В С Т А Н О В И В:

До Іллічівського міського суду Одеської області надійшли зазначені матеріали.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення 05 жовтня 2015 року, приблизно о 17-00 годині, ОСОБА_1 у стані алкогольного спяніння, перебуваючи у квартирі АДРЕСА_1, вчинила сварку з батьками, при цьому висловлювалася нецензурною лайкою, вчинивши таким чином психологічне насильство.

Дії ОСОБА_1 кваліфіковано за ст.173-2 ч.2 КУпАП.

Дослідивши матеріали справи, суд доходить висновку про відсутність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення з огляду на таке.

Відповідно до вимог ст.256 ч.1 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення обовязково має бути зазначено його суть, тобто, поміж іншого, опис обставин обєктивної сторони діяння відповідно до КУпАП, з яких в діях особи вбачався би склад певного адміністративного правопорушення.

За змістом ст.173-2 КУпАП відповідальність за зазначеною статтею настає у разі вчинення насильства в сім'ї, зокрема, умисного вчинення будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру, внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров'ю потерпілого.

Таким чином, невідємною ознакою правопорушення є фактичне або ймовірне завдання шкоди фізичному або психічному здоровю потерпілого внаслідок протиправних дій щодо нього.

У протоколі ж про адміністративне правопорушення не зазначено, чи було завдано шкоди фізичному або психічному здоровю потерпілих та якої саме, докази заподіяння зазначеної шкоди в матеріалах справи також відсутні.

Крім того, кваліфікуючи дії ОСОБА_1 за ч.2 ст.173-2 КУпАП, орган внутрішніх справ не зазначив підстав для такої кваліфікації.

Частиною 2 статті 173-2 КУпАП передбачено відповідальність за ті самі дії (вчинення насильства в сімї), вчинені особою, яку протягом року було піддано адміністративному стягненню за одне з порушень, передбачених частиною першою цієї статті.

Однак в матеріалах справи відсутні докази притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ст.173-2 ч.1 КУпАП, протягом року.

Досліджені судом матеріали справи: рапорт (а.с.2), заява ОСОБА_2 до міліції та його письмові пояснення (а.с.3, 4), письмові пояснення ОСОБА_3 та ОСОБА_1 (а.с.5, 6), висновок ДІМ про результати розгляду матеріалів (а.с.9) не підтверджують вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст.247 ч.1 п.1 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності в діянні особи складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст.247 ч.1 п.1, 283-284 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення правопорушення, передбаченого ст.173-2 ч.2 КУпАП - закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у звязку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Одеської області через Іллічівський міський суд Одеської області протягом десяти днів з дня її винесення особою, щодо якої винесено постанову, її представником, захисником та потерпілим.

У випадку пропуску зазначеного строку з поважних причин (в тому числі через несвоєчасне отримання копії постанови особою, яка не була присутня в судовому засіданні під час прийняття постанови) цей строк за заявою особи може бути поновлено органом (посадовою особою), правомочним розглядати скаргу.

Відповідно до ст.287 ч.1 КУпАП постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено прокурором лише у випадках, передбачених частиною пятою статті 7 цього Кодексу.

Суддя