П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

12.10.2016 року місто Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Шепетко І.О., за участі прокурора Малицького С.І., особи, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, представника ОСОБА_2, розглянувши матеріали справи, які надійшли з Відділу по боротьбі з корупцією та організованою злочинністю Управління Служби безпеки України про притягнення до адміністративної відповідальності, -

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, місце роботи, посада: заступник начальника Управління з державного нагляду (контролю) у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту УДСНС України в Закарпатській області, підполковник служби цивільного захисту; місце реєстрації та проживання: ІНФОРМАЦІЯ_3, реєстраційний номер облікової картки платника податків НОМЕР_1, -

- за ч. 1 ст. 172-7, ч. 2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В:

Підполковник служби цивільного захисту ОСОБА_1, обіймаючи посаду заступника начальника Управління з державного нагляду (контролю) у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту УДСНС України в Закарпатській області, порушив вимогу щодо повідомлення безпосереднього керівника про наявність у нього реального конфлікту інтересів, передбачену п. 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», у звязку з чим, в його діях наявні ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Крім того, ОСОБА_1 приймав рішення в умовах реального конфлікту інтересів, що виразилося у наданні незаконних переваг близькій особі, а саме, під час проведення перевірки ДПРЧ-9 м. Свалява, умисно приховав факт грубого порушення службової дисципліни його дружиною, внаслідок чого, в його діях наявні ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 разом зі своїм представником ОСОБА_3 заперечували проти протоколу про адміністративне правопорушення з огляду на те, що такий складений без належних на те підстав та не прикріплений належними доказами. Зокрема, на підтвердження, нібито, вини ОСОБА_1 вказано, що такий, очолюючи інспекторську комісію з планової перевірки оперативно-службової діяльності Свалявського районного відділу УДСНС ДПРЧ-9, приймав рішення в умовах реального конфлікту інтересів, а саме надаючи незаконні переваги близькій особі, що проявилось в тому, що за наслідками оголошення збору по тривозі під час здійснення перевірки 11.09.2015р. о 06.20, на збір ніби не зявилась диспетчер пункту звязку ДРПЧ-9 м. Свалява ОСОБА_4, яка є дружиною ОСОБА_1 Що не знайшло свого критичного відображення в довідці про наслідки перевірки, яку в подальшому склала комісія очолювана ОСОБА_1 Зазначене підтверджується поясненнями начальника ДРПЧ-9м.Свалява, ОСОБА_5 та начальника Свалявського РВ УДСНС в Закарпатській області ОСОБА_6

Вважають, що посилання на наведені обставини не доведені матеріалами адміністративного провадження, та спростовуються наступними доказами. Зокрема, в матеріалах справи міститься Довідка про наслідки перевірки від 11.09.2015 р. в якій як недолік не зазначено, неявку окремого працівника ДРПЧ-9 по тривозі. При цьому, довідка складена та підписана членами комісії, які допитані в судовому засіданні, як свідки: ОСОБА_7; ОСОБА_8; ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13, і з пояснень яких випливає, що: по перше, перевірка здійснювалась Свалявського РВ УДСНС в Закарпатській області, а в його складі перевірявся окремий підрозділ ДПРЧ-9, роботу ОСОБА_14 окремо ніхто не перевіряв; по друге, на пряме запитання чи чинився тиск на членів комісії з боку ОСОБА_1 в частині надання переваг підрозділу ДПРЧ-9, або безпосередньо ОСОБА_14, всі допитані свідки дали відповідь: «ні не чинився»; по трете, відповідно до пояснень свідків, та самої довідки, перевірка мала на меті надання практичної допомоги, зокрема в частині наведення ладу в робочій документації. За наслідками перевірки не приймались заходи адміністративного впливу, резюмуюча частина довідки носить рекомендаційний характер, щодо вжиття заходів в покращенні роботи. Таким чином, у ОСОБА_1 взагалі не було підстав, якимось чином намагатись надати незаконну перевагу дружині, що працює в підрозділі ДПРЧ-9. Оскільки, навіть виявлення порушень чи то в підрозділі, чи то безпосередньо у ОСОБА_14 не мало б наслідку - застосування заходів адміністративного впливу до винних осіб; по четверте, допитаний в судовому засіданні головний фахівець відділу реагування на надзвичайні ситуації, старший лейтенант служби цивільного захисту - ОСОБА_13, дав пояснення що збір по тривозі в межах перевірки проводився безпосередньо ним. Відповідно до поданих за результатами збору по тривозі стройових записок, незаконно відсутніх не було. Особи що перебувають у відпустці на збір по тривозі не зявляються; по пяте, відповідно до показів свідків, кожен з них готував свою частину довідки, яку в єдиний документ зводить куратор району. При цьому у ОСОБА_1 не було технічної можливості чинити вплив на членів комісії; по шосте, відповідно до показів членів комісії, та самого ОСОБА_1, ним здійснювалась загально-керівна робота з координації роботи комісії, в частині контролю явки на перевірку, та розподілі членів комісії на здійснення перевірки за профільними напрямками. У ОСОБА_1 не було реальних адміністративних важелів як у голови комісії щодо можливості впливу на підсумовуючу довідку, за результатами перевірки.

Сторона захисту також зауважила, що обґрунтовуючи свою позицію, щодо підставності складення протоколу, про адміністративне правопорушення, прокурор посилається на письмові пояснення начальника Свалявського РВ УДСНСУ в Закарпатській області - ОСОБА_6 та начальника ДПРЧ-9 м. Свалява - ОСОБА_15 Але допитані в якості свідків, вказані особи дали пояснення, що в період перевірки, 11.09.2015 р. перебували у відпустці, стройову записку за наслідками збору по тривозі не складали. Свої пояснення, надані на стадії досудового провадження, в частині показів якими вказують, що ОСОБА_14 не зявилась на збір по тривозі, пояснили таким чином, що самі вони цього не бачили, а лише чули від інших. Таким чином, свідками надано покази з чужих слів.

Представником та особою, яка притягається до адміністративної відповідальності, в той же час, не заперечується той факт, що ОСОБА_1 обіймає посаду заступника начальника управління з державного нагляду (контролю), у сфері пожежної безпеки та цивільного захисту УДСНС України в Закарпатській області, а ОСОБА_4 обіймає посаду диспетчера пункту звязку ДРПЧ-9 м. Свалява. При цьому, зазначають, що вони не перебувають у безпосередньому підпорядкуванні один до одного. Оскільки, начальником ДРПЧ-9 м. Свалява є ОСОБА_15, а в період перевірки обовязки начальника виконував ОСОБА_16 Крім того, ДРПЧ-9 знаходиться в безпосередньому підпорядкуванні Свалявського районного відділу ДСНС України в Закарпатській області, начальником якого є ОСОБА_6, а в період перевірки обовязки начальника виконував ОСОБА_17 Відповідно до приєднаних до матеріалів адміністративного провадження посадових інструкцій ОСОБА_4 не перебуває в безпосередньому підпорядкуванні у ОСОБА_1 Також зазначили, що комісія, очолювана ОСОБА_1, здійснювала перевірку оперативно-службової діяльності Свалявського районного відділу УДСНС ДПРЧ-9, тобто такою перевірялась ефективність роботи структурних підрозділів ДСНС, а не ефективність роботи дружини ОСОБА_1- ОСОБА_4

Враховуючи зазначене, вважають, що відповідно до наведених обставин реального конфлікту інтересів у ОСОБА_1 не було, при цьому, може йти мова про потенційний конфлікт інтересів, який проявився в тому, що ОСОБА_1 дійсно не попередив керівництво про те, що в структурі ДСНС працює його дружина. В той же час, потенційний конфлікт інтересів не може бути елементом складу адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП. А тому, просили закрити провадження по даній справі у звязку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, її представника, прокурора, дослідивши та оцінивши наявні в матеріалах справи докази, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов'язаний повно, всебічно та об'єктивно з'ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти законне, обґрунтоване і вмотивоване рішення.

З витягу із наказу Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області від 12.08.2015 № 187 «Про призначення, встановлення надбавки» судом встановлено, що ОСОБА_1 призначено на посаду заступника начальника Управління з державного нагляду (контролю) у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області з посадовим окладом 1700 гривень з 12 серпня 2015 року.

З витягу із Розподілу обовязків між начальником, першим заступником начальника та заступниками начальника Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області, затвердженого наказом Управління ДСНС України у Закарпатській області від 15.09.2014 № 286, судом встановлено, що заступник начальника Управління з державного нагляду та контролю відповідно до покладених на нього завдань забезпечує, зокрема, надання у межах повноважень обовязкових до виконання доручень особам рядового і начальницького складу служби цивільного захисту, державним службовцям та працівникам структурних підрозділів Управління ДСНС України у Закарпатській області та місцевих підрозділів; проведення перевірок діяльності територіальних органів нижчого рівня та службових розслідувань щодо особового складу, вживає заходів до надання практичної допомоги в усуненні недоліків за результатами перевірок; організацію та проведення перевірок стану готовності єдиної державної системи цивільного захисту і відповідних органів управління нею до дій на випадок виникнення надзвичайних ситуацій; виконання інших обовязків, що належать до його компетенції, та за дорученням начальника до компетенції Управління ДСНС України у Закарпатській області.

Згідно з пунктом 4 зазначеного витягу із Розподілу, заступник начальника Управління з державного нагляду та контролю відповідно до компетенції має право давати доручення, обовязкові до виконання структурними підрозділами апарату Управління ДСНС України у Закарпатській області, визначеними пунктом 3.1 цього Розділу та його підпорядкованими підрозділами.

З наказу Управління Державної служби України з надзвичайних ситуацій у Закарпатській області від 04.09.2015 р. № 223 «Про надання практичної допомоги Свалявському районному відділу та ДПРЧ-9 м. Свалява» судом встановлено, що з метою перевірки питань організації оперативно-службової діяльності Свалявського міськрайонного відділу та ДПРЧ-9 м. Свалява, визначення фактичного стану готовності аварійно-рятувальної служби до реагування на надзвичайні ситуації, рівня підготовки особового складу до виконання аварійно-рятувальних робіт, їх забезпечення спеціальним технічним оснащенням і готовності його до застосування, надання практичної допомоги з відповідних напрямків, наказано направити 11 вересня 2015 року до Свалявського міськрайонного відділу та ДПРЧ-9 м. Свалява комісію, головою якої призначено підполковника служби цивільного захисту ОСОБА_1, заступника начальника Управління з державного нагляду (контролю) у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту. Контроль за виконанням цього наказу покладено на ОСОБА_1

Таким чином, в ситуації, яка склалася, після призначення ОСОБА_1 головою комісії, що, в подальшому, здійснювала перевірку Свалявського районного відділу та ДПРЧ-9 м. Свалява, в останнього виник потенційний конфлікт інтересів, який перейшов у реальний.

З листа Управління ДСНС України у Закарпатській області від 12.03.2016 № 01/13/1787 «Про надання інформації», встановлено, що у період з 01.01.2015 року по теперішній час з підпорядкованих структурних підрозділів Управління ДСНС України у Закарпатській області (в тому числі і його районних підрозділів) повідомлень про наявність у працівників конфлікту інтересів не надходило.

З довідки за наслідками перевірки оперативно-службової підготовки Свалявського міськрайонного відділу та ДПРЧ-9 м. Свалява Управління ДСНС України у Закарпатській області 11 вересня 2015 року випливає, зокрема, що в ході перевірки готовності особового складу до виконання службових обовязків в разі виникнення надзвичайної ситуації комісією о 06 год. 30 хв. оголошено збір всього особового складу Свалявського РВ та ДПРЧ-9 м. Свалява за сигналом «Збір-аварія». В ході відпрацювання сигналу особовий склад, який був оповіщений прибув в повному складі, незаконно відсутніх не було. Зазначена довідка підписана головою комісії ОСОБА_1 та членами комісії: ОСОБА_18, ОСОБА_7, ОСОБА_19, ОСОБА_9, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_12, ОСОБА_13

З стройової записки 9 Державної пожежно-рятувальної частини Управління ДСНС України у Закарпатській області на 11 вересня 2015 року випливає, що за штатом особовий склад зазначеного підрозділу складає 40 осіб, в наявності 33, на чергуванні 7 (ОСОБА_20, ОСОБА_21, ОСОБА_22, ОСОБА_23, ОСОБА_24, ОСОБА_25, ОСОБА_26М.), у відпустці 5 (ОСОБА_15, ОСОБА_27, ОСОБА_28, ОСОБА_29, ОСОБА_30Ю.), на лікуванні 1 (ОСОБА_31Ю.).

З письмових пояснень гр. ОСОБА_4 випливає, що вона працює на посаді диспетчера пункту звязку ДПРЧ-9 Свалявського районного відділу Управління ДСНС України у Закарпатській області. Так, 11 вересня 2015 року о 06 год. 20 хв. в межах перевірки оперативно-службової діяльності Свалявського районного відділу Управління ДСНС України у Закарпатській області, було зібрано по тривозі ДПРЧ-9, в якому ОСОБА_4 працює диспетчером звязку. Як випливає з пояснень, ОСОБА_4 вказує, що по тривозі вона зявилася вчасно, зауважень у керівництва щодо її явки не було. При цьому, контроль щодо явки службовців ДПРЧ-9, здійснював виконуючий обовязки начальника ОСОБА_16, за наслідками якої і було складено стройову записку.

З посадової інструкції диспетчера 9 державної пожежно-рятувальної частини управління ДСНС України у Закарпатській області молодшого сержанта служби цивільного захисту ОСОБА_4, затвердженої начальником ДПРЧ-9 Управління ДСНС України у Закарпатській області капітана служби цивільного захисту ОСОБА_15 15.01.2015 судом встановлено, що диспетчер пункту звязку частини підпорядковується начальнику караулу, а в оперативному відношенні диспетчеру ОДС ОКЦ УДСНС України у Закарпатській області. Черговому диспетчеру забороняється: відволікатися від несення служби (сторонні розмови, прослуховування музики, радіо тощо на великих звукових рівнях, перегляд телепередач під час виїзду бойової роботи караулу); відлучатися з розташування ДПРЧ-9; відлучатися з пункту звязку без дозволу начальника караулу і без підміни особою, підготовленою і допущеною до роботи на пункті звязку підрозділу; відпочивати при виїзді караулу за сигналом «Тривога»; розмовляти особисто і допускати по телефону тривалі розмови (понад одну хвилину), не повязані з роботою підрозділу, порушувати встановлений порядок радіообміну.

При цьому, згідно пояснень свідків: ОСОБА_7, ОСОБА_19, ОСОБА_9, ОСОБА_12, ОСОБА_13, ОСОБА_10, ОСОБА_11, ОСОБА_15, ОСОБА_6, ОСОБА_16, ОСОБА_17, ОСОБА_32, ОСОБА_20 11 вересня 2015 року комісією, головою якої призначено підполковника служби цивільного захисту заступника начальника Управління з державного нагляду (контролю) у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту ОСОБА_1, проводилася перевірка оперативно-службової підготовки Свалявського міськрайонного відділу та ДПРЧ-9 м. Свалява Управління ДСНС України у Закарпатській області. Перевірка здійснювалася за профільними напрямками, які були відповідно розподілені між членами комісії. За наслідками проведеної перевірки відповідного напрямку кожен з членів комісії готував свою частину довідки, яку вкінці враховували при складанні загальної довідки. Під час перевірки комісією також було оголошено збір всього особового складу Свалявського РВ та ДПРЧ-9 м. Свалява за сигналом «Збір-аварія».

Так, свідок ОСОБА_16 зазначив, що 11.09.2015 він тимчасово виконував обовязки начальника 9 державної пожежно-рятувальної частини Управління ДСНС України у Закарпатській області. Комісією було оголошено збір всього особового складу, на шикування прибули всі, крім диспетчерів, які залишилися у диспетчерській. При цьому, вказав, що йому не відомо, коли прийшла ОСОБА_4, в диспетчерській він її не бачив, на території теж.

Свідок ОСОБА_17 зазначив, що 11.09.2015 він тимчасово виконував обовязки начальника Свалявського районного відділу Управління ДСНС України в Закарпатській області, приїхала перевірка в складі комісії на чолі з ОСОБА_1, під час якої оголосили шикування за сигналом «Збір-аварія». Коли особовий склад зібрався, одна диспетчер була відсутня без поважної причини, зі слів інших службовців це була ОСОБА_4, всі обурилися, адже вона не перебувала ні на лікарняному, ні у відпустці. За наслідками перевірки явки ДПРЧ-9 ОСОБА_16 було складено стройову записку, яку могли коригувати.

Допитані в якості свідків ОСОБА_16, ОСОБА_20, ОСОБА_32, ОСОБА_7, зазначили, що вони достовірно не памятають, була чи не була присутньою ОСОБА_4 11 вересня 2015 року на шикуванні всього особового складу за сигналом «Збір-аварія».

Свідок ОСОБА_6 зазначив, що працює начальником Свалявського районного відділу Управління ДСНС України в Закарпатській області, в період з 20 серпня по 06 жовтня 2015 року згідно наказу перебував у щорічній відпустці, але, при цьому, був присутнім при проведенні перевірки 11 вересня 2015 року. Вказав, що ОСОБА_1 як голова комісії розподілив функціональні обовязки з проведення перевірки за відповідними напрямками, які доручив членам комісії. Вкінці, кожен з членів комісії готував свою частину довідки за дорученим напрямком, які в сукупності мали сформувати в єдиний документ. Отримана інформація коригувалася ОСОБА_1, деякі недоліки одразу усувалися. На шикуванні «Збір-аварія» була відсутньою ОСОБА_4 У довідці за наслідками перевірки ніяких недоліків щодо явки/неявки особового складу на шикування, не було відображено.

Свідок ОСОБА_15 зазначив, що працює начальником 9 державної пожежно-рятувальної частини Управління ДСНС України у Закарпатській області, в період з 10 серпня по 14 вересня 2015 року згідно наказу перебував у щорічній відпустці, але, при цьому, був присутнім при проведенні перевірки 11 вересня 2015 року. ОСОБА_4 не бачив, вказав, що не могло бути так, що вона була роботі, а на збір не зявилася. Відомості, викладені у вищезгаданій довідці «особовий склад, який був оповіщений прибув в повному складі, незаконно відсутніх не було» - не відповідають дійсності. Однак, комісією, очолюваною ОСОБА_1 не було відображено даний факт у вищезгаданій довідці.

Зазначене також підтверджується письмовими поясненнями начальника ДПРЧ-9 Управління ДСНС України у Закарпатській області ОСОБА_15 та начальника Свалявського РВ ДСНС України у Закарпатській області ОСОБА_6 від 17.03.2016. При цьому, посилання представника особи, яка притягається до адміністративної відповідальності на те, що зазначені особи, а саме: ОСОБА_15 та ОСОБА_6 не були присутніми 11 вересня 2016 року на роботі, оскільки перебували у відпустці, що підтверджується витягами з наказу Управління ДСНС України у Закарпатській області від 06.08.2015 № 122 та наказу від 11.08.2015 № 124, не приймається судом до уваги з огляду на наступне. Відібрання у зазначених осіб пояснень здійснювалося через те, що до їхніх посадових обовязків входить здійснення організації та контролю роботи особового складу ДПРЧ-9 та Свалявського РВ ДСНС України в Закарпатській області. Питання, які ставилися зазначеним особам входять до їхніх посадових обовязків та не стосувалися безпосередньої присутності 11 вересня 2016 року на роботі. Також, слід зазначити, що сам факт перебування у відпустці не перешкоджав ОСОБА_15 та ОСОБА_6 бути присутнім при перевірці. Їхня присутність фактично не оспорювалася.

Диспозиція ч. 1 ст. 172-7 КУпАП визначає склад адміністративного правопорушення, що полягає у неповідомленні особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Диспозиція ч. 2 ст. 172-7 КУпАП визначає склад адміністративного правопорушення, що полягає у вчиненні дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до примітки до ст. 172-7 КУпАП, субєктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції».

Під реальним конфліктом інтересів, згідно цієї ж примітки, слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Аналогічне визначення міститься і в ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» (далі - Закон).

Таким чином, для реального конфлікту інтересів характерна наявність трьох об'єктивних компонентів: приватного інтересу; службових повноважень, представницьких повноважень; протиріччя між ними, що впливає на об'єктивність або неупередженість рішень, діяння службової особи.

Згідно ст. 1 Закону, приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у звязку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Виходячи з загальної теорії права, службові повноваження становлять комплекс офіційно покладених на певних службовців конкретних обовязків, а також прав, наданих виключно для ефективного виконання цих обовязків.

Згідно зі ст. 38 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пункті 1, підпункті «а» пункту 2 частини першої статті 3 цього Закону, під час виконання своїх службових повноважень зобовязані неухильно додержуватися вимог закону та загальновизнаних етичних норм поведінки, бути ввічливими у стосунках з громадянами, керівниками, колегами і підлеглими.

Відповідно до ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобовязані: 1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів; 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів; 4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Таким чином, підполковник служби цивільного захисту ОСОБА_1, будучи заступником начальника Управління з державного нагляду (контролю) у сфері пожежної, техногенної безпеки та цивільного захисту Управління ДСНС України у Закарпатській області, а водночас і субєктом відповідальності за корупційні правопорушення згідно з Законом України «Про запобігання корупції», порушив вимогу щодо повідомлення безпосереднього керівника про наявність у нього реального конфлікту інтересів, очоливши комісію по перевірці оперативно-службової діяльності ДПРЧ-9 м. Свалява, де проходить службу його дружина ОСОБА_4, чим вчинив адміністративне правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 172-7 КУпАП. Крім того, ОСОБА_1 приймав рішення в умовах реального конфлікту інтересів, що виразилося у наданні незаконних переваг близькій особі, а саме, під час перевірки ДПРЧ-9 м. Свалява, умисно приховав факт грубого порушення службової дисципліни його дружиною, внаслідок чого, в його діях наявні ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

На підставі наведеного, суд приходить до висновку, що своїми діями гр. ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення передбачене ч. 1 ст. 172-7 КУпАП та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП та, враховуючи дані про особу правопорушника, скоєне правопорушення, його наслідки, конкретні обставини вчинення правопорушення, приходить до висновку про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 5100,00 грн. (пять тисяч сто гривень).

Згідно з положеннями ст. 36 КУпАП, при вчиненні однією особою двох або більше адміністративних правопорушень адміністративне стягнення накладається за кожне правопорушення окремо. Якщо особа вчинила кілька адміністративних правопорушень, справи про які одночасно розглядаються одним і тим же органом (посадовою особою), стягнення накладається в межах санкції, встановленої за більш серйозне правопорушення з числа вчинених. До основного стягнення в цьому разі може бути приєднано одне з додаткових стягнень, передбачених статтями про відповідальність за будь-яке з вчинених правопорушень.

Відповідно до ст. 40-1 КУпАП, судовий збір у провадженні по справі про адміністративне правопорушення у разі винесення судом постанови про накладення адміністративного стягнення сплачується особою, на яку накладено таке стягнення. Відповідно до п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» - ставка судового збору, у разі ухвалення судом постанови про накладення адміністративного стягнення, складає 0,2 розміру мінімальної заробітної плати, що становить - 275,60 грн.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 33, 40-1, 172-7, 221, 268, 280, 284, 287-291 КУпАП, ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суд, -

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні адміністративних правопорушень, передбачених ч. 1 ст. 172-7 КУпАП та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП та накласти на нього адміністративного стягнення у вигляді штрафу в розмірі трьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 5100,00 грн. (пять тисяч сто гривень).

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в розмірі 275,60 грн. (двісті сімдесят пять гривень шістдесят копійок).

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Строк звернення постанови до виконання три місяці з дня набрання постановою законної сили.

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_33