Дата документу 21.10.2016 Справа № 554/3969/15-п
ПОСТАНОВА

Іменем України

21 жовтня 2016 року м. Полтава

Суддя Октябрського районного суду м.Полтави Антонов С.В., за участі секретаря Плаксюк І.Ю., захисника ОСОБА_1, особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності відносно

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, українця, пенсіонера, проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3,

у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого за ст.173 КУпАП, -

в с т а н о в и в :

До Октябрського районного суду м. Полтави надійшов протокол про адміністративне правопорушення АА № 257015, складений щодо ОСОБА_2 у вчиненні ним адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, із якого слідує, що останній 17.07.2016 року близько 16 год. 10 хв. в м.Полтава по просп.Першотравневому, 22 ображав персонал лікувального закладу, відмовлявся виконувати внутрішній розпорядок медичного закладу, при спробі вивести ОСОБА_2 вів себе зухвало, розмахував руками, намагався вчинити бійку з працівниками поліції, відмовлявся виконувати закону вимогу працівників поліції.

Особа, що притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_2 в судовому засіданні вину у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав та пояснив, що 17.07.2016 року його син ОСОБА_1 був поміщений до інфекційної лікарні у звязку з отруєнням. Він вирішив побути з сином, поки йому будуть надавати медичну допомогу. Коли він ходив у аптеку за ліками, сину зробили укол. З приводу цього у нього з медичним персоналом виник конфлікт, так як за медичними показаннями він вважав, що цього не потрібно було робити. При цьому він нікого не ображав, нецензурну лайку не використовував та громадський порядок не порушував. Через деякий час лікар ОСОБА_3 викликала службу охорони «Антарес», а він також викликав працівників поліції. Коли приїхали працівники поліції, працівники служби охорони залишили лікарню. Після цього йому повідомили, що в приміщенні лікарні не можна перебувати без халату і бахіл та попросили залишити відділення. Не це він відповів, що не залишить лікарню поки його син знаходиться під крапельницею. Після цього працівники поліції ОСОБА_4 та ОСОБА_5 намагались вивести його з відділення, в результаті чого він упав та отримав тілесні ушкодження. Після цього його було доставлено до травмпункту для надання медичної допомоги.

Крім того ОСОБА_2 додав, що йому не надавали правила внутрішнього розпорядку лікарні, щоб забороняли бути присутнім із сином в лікарні. Родичі інших пацієнтів в той день також перебували у лікарні без халатів і бахіл, з приводу чого їм ніхто зауважень не виказував. Категорично заперечив факт порушення ним громадського порядку, застосування нецензурної лайки чи намагання вчинити бійку, як вказано в протоколі про адміністративне правопорушення. Мотивом його поведінки була спроба надання можливої допомоги його сину ОСОБА_1, який на той час перебував у лікарні під крапельницею, а не порушення громадського порядку.

Свідок ОСОБА_6 суду пояснила, що вона працює медичною сестрою в Полтавській обласній клінічній лікарні. Влітку 2016 року у інфекційному відділенні проходив лікування ОСОБА_1 Вона зробила пацієнту жаропонижуючу інєкцію. Потім у палату прийшов його батько, ОСОБА_2 та почав сваритись, вказувати, що вона не правильно проводить лікування. У цей час у палату зайшла лікар ОСОБА_3 та втрутилась і розмову. ОСОБА_2 почав грубо висловлюватися в сторону лікаря, проте як саме, свідок не памятає. Так як на ОСОБА_2 не були одягнуті бахіли та халат, вони попросили його вийти з відділення, однак він цього не зробив. Після цього вони викликали службу охорони «Антарес». ОСОБА_2 також викликав працівників поліції. Працівники поліції, приїхавши на виклик, попросили ОСОБА_2 вийти з відділення, на що він відповів, що нікуди не піде. Потім вони взяли його під руки та запропонували вийти, у цей час у ОСОБА_2 підкосились ноги, він упав на підлогу і сказав, що у нього зламалася нога. Після цього викликали швидку допомогу, яка забрала ОСОБА_2 у ліканю.

Свідок ОСОБА_3 суду пояснила, що вона працює лікарем-інфекціоністом у Полтавській обласній клінічній лікарні. 17.07.2016 року близько 13.30 год. до лікарні поступив ОСОБА_1 із підозрою на кишкову інфекцію. Відділення зачиняється на замок, та на дверях є дзвоник. Перебування у відділенні сторонніх осіб не допускається, крім випадків коли пацієнт не може себе обслуговувати самостійно. Її покликала медсестра ОСОБА_6, яка пояснила, що ОСОБА_2, який прийшов в палату до свого сина, ОСОБА_1, грубіянить та заважає працювати. ОСОБА_3 пройшла до палати, зробила зауваження ОСОБА_2 і попросила його покинути відділення. Однак, він вів себе зверхньо, називав її на «ти», сказав, що він сам буде вирішувати де та як будуть лікувати його сина, при цьому нецензурної лайки не використовував. Він повідомив, що буде знаходитись біля свого сина поки йому будуть надавати лікування. Після цього вона викликала працівників служби охорони «Антарес». Приїхавши на виклик, охоронці попросили ОСОБА_2 покинути палату, однак він не погодився та викликав поліцію. Спочатку приїхала одна, а потім друга бригада поліцейських. Працівники поліції запропонували ОСОБА_2 вийти з палати, на що він відмовився. Потім двоє поліцейських взяли ОСОБА_2 під руки і почали виводити з палати, однак він почав кричати, що йому зламали ногу. Після цього ОСОБА_2 запропонували пройти в маніпуляційну, де він чекав приїзду швидкої допомоги.

Свідок ОСОБА_7 суду пояснив, що 17.07.2016 року він разом із ОСОБА_5 та ОСОБА_4 прибули до обласного відділенні інфекційної лікарні, що знаходиться за адресою: проспект Першотравневий, в м.Полтаві. Заявник, ОСОБА_2, повідомив, що лікарі неправильно лікують його сина. При цьому лікарі пояснили, що ОСОБА_2 образливо чіплявся до персоналу, також на нього скаржилися інші пацієнти лікарні. Із ОСОБА_2 він та інші поліцейські спілкувався близько 20-30 хвилин, пропонували піти до кабінету головного лікаря, на що він відмовився і сказав, що нікуди не вийде. Також, ОСОБА_2 почав розмахувати руками, а тому ОСОБА_4 притримував його за ліву руку, а ОСОБА_7 за праву. ОСОБА_2 почав присідати, а потім сказав, що у нього болить нога. Після цього було викликано швидку медичну допомогу, а потім складено протокол відносно ОСОБА_2 за вчинення дрібного хуліганства. Під час цих подій ОСОБА_2 нецензурною лайкою не висловлювався.

Свідок ОСОБА_5 суду пояснив, що 17.07.2016 року на планшет він отримав завдання з приводу конфлікту із медичним персоналом та охоронною фірмою, повідомлення надійшло від ОСОБА_2 Прибувши до Полтавської обласної клінічної лікарні, він поспілкувався з медичними працівниками, які пояснили, що ОСОБА_2 заважає працювати, а також лікуватися пацієнтам. Після їх прибуття працівники охоронної фірми «Антарес», які перебували в лікарні поїхали. Як повідомив ОСОБА_2, його син знаходиться на лікуванні у вказаному закладі, та його неправильно лікують, а саме: зробили непотрібну інєкцію, що стало причиною конфлікту. ОСОБА_2 голосно розмовляв, розмахував руками у відділенні лікарні, а тому головний лікар запропонувала йому пройти до неї в кабінет, де спокійно про все поговорити, однак останній не погодився. На прохання працівників поліції вийти з відділення ОСОБА_2 відмовився. Після цього поліцейські ОСОБА_4 і ОСОБА_7 притримували ОСОБА_2 за руки, а він опустився на підлогу і повідомив про біль в нозі. Потім було викликано швидку медичну допомогу і доставлено ОСОБА_2 в лікарню. Крім того свідок пояснив, що нецензурною лайкою ОСОБА_2 в приміщенні лікарні не висловлювався, брутальну лайку та образ в адресу лікарів від нього він не чув. Відеозйомка вказаних подій не відбувалася, оскільки в лікарні відеозапис не ведеться.

Свідок ОСОБА_4 суду пояснив, що 17.07.2016 року він, з іншими поліцейськими, отримали виклик про конфлікт у Полтавській обласній клінічній лікарні. Приїхавши на виклик, він побачив ОСОБА_2, який стояв біля палати мовчки. Він пояснив, що у нього виник конфлікт з медперсоналом з приводу лікування його сина. Медичні працівники пояснили, що ОСОБА_2 кричить, заважає роботі персоналу. Його попросили залишити відділення, на що відмовився так як хвилюється за здоров'я свого сина. Після цього він та напарник ОСОБА_7 намагались провести ОСОБА_2 у кабінет головного лікаря, однак ОСОБА_2 почав кричати, розмахувати руками, після чого його взяти під руки, а останній опустився на підлогу та почав скаржитись на біль в нозі. В подальшому приїхала швидка медична допомога, яка доставила ОСОБА_2 у першу міську лікарню. Крім того свідок пояснив, що у приміщенні лікарні ОСОБА_2 нецензурною лайкою не висловлювався, в його присутності роботі лікарів не перешкоджав.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення серії АА № 257015 від 17.07.2016 року, ОСОБА_2 17.07.2016 року близько 16 год. 10 хв. в м.Полтава по просп.Першотравневому, 22 ображав персонал лікувального закладу, відмовлявся виконувати внутрішній розпорядок медичного закладу, при спробі вивести ОСОБА_2 вів себе зухвало, розмахував руками, намагався вчинити бійку з працівниками поліції, відмовлявся виконувати закону вимогу працівників поліціїУ графі пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, ОСОБА_2 зазначив, що працівники поліції безпідставно спричинили тілесні ушкодження, пересуватись самостійно не може (а.с. 1).

В своїх поясненнях свідки ОСОБА_8 та ОСОБА_9, які не зявивлись в судове засідання, повідомляють, що 17.07.2016 року у денному віділенні Полтавської обласної клінічної інфекційної лікарні відбувся конфлікт ОСОБА_2 із медперсоналом. На прохання медичних працівників залишити відділення, останній почав грубо відповідати та відмовився покинути медичний заклад. Після приїзду працівників міліції, останні також декілька раз пропонували ОСОБА_2 покинути відділення, однак останній не погодився. Потім працівники поліції намагались за руки вивести останнього з відділення, однак він впав на підлогу та почав звинувачувати працівників поліції в травмуванні ноги (а.с. 3, 4).

Заслухавши пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності та свідків, дослідивши матеріали справи, суд приходить до наступного висновку.

Відповідно до ст. 7 КУпАП застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Згідно зі ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Про вчинення адміністративного правопорушення у відповідності до ст. 254 КУпАП складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності. Відповідно до ч. 4 ст. 256 КУпАП при складенні протоколу особі, яка притягається до адміністративної відповідальності, роз'яснюються його права і обов'язки, передбачені статтею 268 цього Кодексу, про що робиться відмітка в протоколі.

Разом з тим, як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення та пояснень ОСОБА_2, при складенні протоколу права йому не розяснювались та відмітка про це у протоколі відсутня, що призвело до порушення його права на захист, гарантованого ст. 268 КУпАП та Конституцією України.

У відповідності до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Орган (посадова особа), відповідно до ст. 252 КУпАП оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Відповідно до ст. 173 КУпАП дрібним хуліганством є нецензурна лайка, в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок та спокій громадян.

Обєктом дрібного хуліганства є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Обєктивною стороною правопорушення виступає нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому формулювання диспозиції ст.173 КУпАП виключає можливість притягнення особи до адміністративної відповідальності за вчинення діяння у формі бездіяльності.

Субєктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб'єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей. Метою дрібного хуліганства є намагання продемонструвати неповагу до суспільства, порушити громадський порядок, підвищити власний авторитет, принизити особистість.

Судом встановлено, що будучи допитаними в судовому засіданні свідки пояснили, що ОСОБА_2 персонал лікувального закладу нецензурною лайкою не ображав, та не вчинював жодних активних дій, які б перешкоджали діяльності працівників лікарні. Ніхто із свідків також не підтвердив, що ОСОБА_2 намагався вчинити бійку. Разом з тим висловлювані в адресу медичних працівників критичні зауваження не були безпричинними, вчиненими з неповаги до громадського порядку і спокою, а носили характер скарг та незгоди із методами застосування лікування його сина ОСОБА_1, що мали за мету покращення здоровя його сина, який перебував на стаціонарному лікуванні в той час.

Ініціатором притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 не долучено до матеріалів справи будь-яких документів, які б підтверджували встановлений у медичному закладі внутрішній розпорядок, що забороняв би ОСОБА_2, як члену сімї пацієнта ОСОБА_1, що перебуває на стаціонарному лікуванні у закладі охорони здоровя, отримуючи доступ до останнього, перебувати у зазначеному закладі, право на що гарантовано ч.1 ст.287 ЦК України. Окрім того, відмова від виконання внутрішнього розпорядку, якщо такий існує, була вчинена ОСОБА_2 у формі бездіяльності, що виключає відповідальність за ст.173 КУпАП.

Інші форми діянь, зазначені у протоколі про адміністративне правопорушення, зокрема зухвала поведінка при спробі вивести ОСОБА_2 працівниками поліції, розмахування руками, намагання вчинити бійку з працівниками поліції та відмова виконувати законну вимогу працівників поліції, мають обєктом посягання суспільні відносини у сфері управління, а не громадського порядку, тому можуть бути обєктивною стороною іншого адміністративного правопорушення, зокрема передбаченого ст.185 КУпАП, за що ОСОБА_2 не інкримінується.

Таким чином, з досліджених матеріалів справи вбачається, що ініціатором притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 не зібрано будь-яких належних та допустимих доказів, які б вказували на наявність в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Відповідно до ст. 284 КУпАП у справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: про накладення адміністративного стягнення, про застосування заходів впливу, передбачених статтею 24-1 КУпАП або про закриття справи.

Згідно ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, дослідивши матеріали справи, оцінивши наявні докази, суд приходить до висновку про відсутність події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а отже до необхідності закриття справи.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 7, 9, 10, 11, 173, 247, 251, 256, 268, 280, 283, 285 КУпАП, суд

п о с т а н о в и в:

Провадження у справі про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за вчинення правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП закрити у зв'язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Полтавської області через Октябрський районний суд м.Полтави протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя С.В.Антонов