Справа № 561/666/16-п
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 жовтня 2016 року смт. Зарічне

Суддя Зарічненського районного суду Рівненської області Світличний Р.В., розглянувши матеріали адміністративної справи, які надійшли від Зарічненського ВП Варашського ГУ НП в Рівненській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, жителя ІНФОРМАЦІЯ_2, одруженого, непрацюючого, за

ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

розяснивши права, передбачені ст. 63 Конституції України, ст. 268 КУпАП,

встановив:

З протоколу про адміністративне правопорушення серії РВ № 005180 від 17.10.2015 року вбачається, що ОСОБА_1 09.10.2016 року близько 17.00 год. вчинив хуліганські дії відносно ОСОБА_2, а саме завдав удар кулаком по голові, чим порушив громадський порядок та спокій громадянина, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене статтею 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 винним себе не визнав та пояснив суду, що 09.10.2016 року близько 17.00 год. він підійшов до ОСОБА_2 з приводу погроз останнього фізичною розправою в адресу його батька ОСОБА_1. Того вечора ОСОБА_2 він не бив, громадський порядок та спокій ОСОБА_2 не порушував.

В п. 15 постанови Пленуму Верховного Суду України від 22.12.2006 року № 10 «Про судову практику у справах про хуліганство» розяснено, що суди не повинні застосовувати заходи адміністративного стягнення, передбачені ст. 173 КУпАП, щодо осіб, дії яких містять ознаки злочинів (самоправство, завдання побоїв, заподіяння легких тілесних ушкоджень та ін.) або проступків, що не є дрібним хуліганством.

Виходячи із правового висновку Верховного Суду України, сформульованого в постанові від 4 жовтня 2012 року (справа N 5-17кс12) хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок та інші зазначені вище обєкти захисту. Зміст та спрямованість цього діяння висновуються із характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між такою особою та потерпілим.

Особливість мотиву хуліганства полягає у причинній зумовленості. Спонуки вчинити такі дії можуть бути різні. Поєднує їх те, що вони, здебільшого, позбавлені будь-якої необхідності, нерідко постають із бажання особи показати свою ніби вищість (винятковість), чи з розгнузданого самолюбства, повязаного з неповагою до особи, людської гідності, байдужим ставленням до законів і правил поведінки.

Як убачається з матеріалів справи та пояснень ОСОБА_1 наміру порушувати громадський порядок він не мав, мотивом, яким він керувався під час розмови з ОСОБА_2 було саме встановлення істини у погрозах останнього фізичною розправою в адресу свого батька ОСОБА_1, а не висловити свою зверхність чи неповагу до ОСОБА_2

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у звязку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 247 КУпАП, суд,

постановив:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1, про вчинення ним адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП закрити у звязку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня її винесення, шляхом подачі апеляційної скарги до апеляційного суду Рівненської області через Зарічненський районний суд Рівненської області.

Суддя: Р.В. Світличний