Справа № 713/1590/16-п
Провадження №3/713/622/16
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.10.2016 м. Вижниця

Суддя Вижницького районного суду Чернівецької області Кибич І.А., перевіривши справу про адміністративне правопорушення, яка поступила з Вижницького відділення поліції Кіцманського відділу Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, (ІПН НОМЕР_1), зареєстрованого та жителя ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, тимчасово не працюючого, за ст.173 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

06.10.2016 року до Вижницького районного суду Чернівецької області надійшов протокол про адміністративне правопорушення Серія АА №620364 від 28.09.2016 року за ст.173 КУпАП відносно ОСОБА_1, згідно якого, останній 20.09.2016 року біля 15-00 год. перебуваючи у приміщенні салону-перукарні, що розташована в смт.Берегомет по вул.Кобилянської, 2, Вижницького району Чернівецької області, висловлювався нецензурною лайкою в сторону ОСОБА_2, образливо чіплявся до неї та шарпав за верхній одяг, чим вчинив дрібне хуліганство

Перевіривши матеріали справи вважаю, що вона підлягає поверненню для належного оформлення виходячи з наступного.

У відповідності до ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов'язків, відповідальності перед суспільством.

Згідно зі ст.7 КУпАП, ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності. Застосування уповноваженими на те органами і посадовими особами заходів адміністративного впливу провадиться в межах їх компетенції, у точній відповідності з законом.

Стаття 9 ч.1 КУпАП зазначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст.245 КУпАП завданням провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, повне, всебічне з'ясування обставин по справі.

Згідно вимог ст.251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.280 КУпАП, орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення), місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвище, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Однак в порушення вимог ст.256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення не розкрито обєктивну сторону правопорушення передбаченого ст.173 КУпАП.

Вказані дії ОСОБА_1 вчинив у приміщенні салону-перукарні, що розташована в смт.Берегомет по вул.Кобилянської, 2, Вижницького району Чернівецької області, в присутності клієнтів салону, з доданих пояснень ОСОБА_2, ОСОБА_3 поводив себе грубо, агресивно, на зауваження не реагував, висловлювався в сторону ОСОБА_2 нецензурною лайкою, шарпав її за одяг та за волосся, заподіяв матеріальну шкоду в сумі 6000,00 грн.

Такі дії ОСОБА_1 інспектором поліції кваліфіковані за ст.173 КУпАП.

Відповідно до ч.2 ст.9 КУпАП адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

Статтею 173 КУпАП, за якою кваліфіковано дії ОСОБА_1, передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство - нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Частиною ч.1 ст.296 КК України передбачено кримінальну відповідальність за хуліганство, тобто грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, що супроводжується особливою зухвалістю чи винятковим ценізмом.

Відповідно до пунктів 15-16 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 10 від 22.12.2006 «Про судову практику у справах про хуліганство», суди не повинні застосовувати заходи адміністративного стягнення, передбачені ст. 173 КпАП, щодо осіб, дії яких містять ознаки злочинів (самоправство, завдання побоїв, заподіяння легких тілесних ушкоджень та ін.) або проступків, що не є дрібним хуліганством.

Відповідно до п. 3 вказаної Постанови, при вирішенні питання про відмежування кримінально караного хуліганства від дрібного слід виходити з того, що відповідно до ч. 1 ст. 296 КК України хуліганство це умисне грубе порушення громадського порядку з мотивів явної неповаги до суспільства, яке супроводжується зухвалістю або винятковим цинізмом. Якщо таке порушення не супроводжувалось особливою зухвалістю або винятковим цинізмом, його необхідно кваліфікувати як дрібне хуліганство за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до абзацу першого п.5 вказаної Постанови, за ознакою особливої зухвалості кримінально караним хуліганством може бути визнано таке грубе порушення громадського порядку, яке супроводжувалось, наприклад, насильством із завданням потерпілій особі побоїв або заподіянням тілесних ушкоджень, знущанням над нею, знищенням чи пошкодженням майна, зривом масового заходу, тимчасовим припиненням нормальної діяльності установи, підприємства чи організації, руху громадського транспорту тощо, або таке, яке особа тривалий час уперто не припиняла. Тоді як до дрібного хуліганства відносяться випадки знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах.

Із заяви ОСОБА_2 від 20.09.2016 року вбачається, що неправомірними діями ОСОБА_1, завдана матеріальна шкода в сумі 6000,00 грн.

Враховуючи зазначене, необхідно надати правову кваліфікацію діям ОСОБА_1, дати їм належну оцінку щодо наявності або відсутності ознак кримінального правопорушення передбаченого ст. 296 КК України, після чого вирішити питання про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Крім того, в матеріалах відсутні відомості щодо власника салону-перукарні; не встановлено розмір завданої шкоди потерпілій ОСОБА_2 та власнику салону-перукарні, оскільки як вбачається з матеріалів справи неправомірними діями ОСОБА_1 було пошкоджено майно перукарні; немає даних щодо внесення до ЄРДР відомостей про кримінальне правопорушення, передбачене ст.296 ч.1 КК України відносно ОСОБА_1 та про закриття кримінального провадження; не долучено пояснень ОСОБА_1, пояснень власника салону.

Згідно ст.19 Конституції України, органи державної влади, їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини тлумачаться на її користь (ст.62 Конституції України).

У випадках не додержання вимог ст.256 КУпАП суддя зобовязаний повернути протокол про адміністративне правопорушення відповідному органу для належного оформлення.

Таким чином, для своєчасного, всебічного, повного і обєктивного зясування обставин справи, вирішення її в точній відповідності з законом, суд приходить до висновку про повернення протоколу про адміністративне правопорушення у Вижницьке відділення поліції Кіцманського відділу Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області для належного оформлення відповідно вимогам чинного законодавства.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 251, 256 КУпАП, Суд,-

ПОСТАНОВИВ:

Справу про адміністративне правопорушення за №713/1590/16-п провадження №3/713/622/16 відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП, повернути до Вижницького відділення поліції Кіцманського відділу Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області для належного оформлення.

Постанова оскарженню не підлягає.

Суддя: І. А. Кибич