Справа № 426/9213/16-п
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 жовтня 2016 року , м.Сватове

Суддя Сватівського районного суду Луганської області Река А.С., за участю секретаря Гапич К.В., особи, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, розглянувши матеріали справи про адміністративні правопорушення, що надійшли із Сватівського відділу поліції ГУПН в Луганській області про притягнення до адміністративної відповідальності:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, який зареєстрований за адресою: м. Луганськ, кВ. Восточний, 21а/156, фактично проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, не працюючого,-

за ст. 173 КУпАП,-

ВСТАНОВИВ:

15 серпня 2016 року інспектором Сватівського ВП ГУНП було складено протокол про адміністративне правопорушення, згідно якого 04.08.2016 року о 10-00 год. ОСОБА_1, перебуваючи в приміщенні великої зали Сватівської районної державної адміністрації в м. Сватове, висловлювався грубою нецензурною лайкою, на зауваження припинити протиправні дії не реагував, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КпАП України.

За змістом ст. 245 КУпАП, завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

ОСОБА_1 пояснив, що 04.08.2016 року, приблизно о 10-00 год. в залі Сватівської райдержадміністрації проходило засідання громадської ради, на яку було запрошено ОСОБА_2, який на той час був начальником Сватівського ВП, щоб останній надав пояснення громадянам щодо роботи поліції. Під час проведення засідання ставилися питання, на які ОСОБА_3 не міг надати відповідей, всі вели себе емоційно та він запитав ОСОБА_3, що той, з таким відношенням до роботи тут робить, використавши при цьому слово, яке не вважає нецензурним та образливим. Зауважень з боку присутніх не надходило, тільки ОСОБА_3 зазначив що він висловлюється нецензурною лайкою, у звязку з чим хотів залишити зал, але він вирішив сам піти, щоб ОСОБА_3 залишився та продовжив спілкування з громадянами.

Свідок ОСОБА_4 пояснив, що він заступник голови громадської ради при Сватівській райдержадміністрації. 04.08.2016 року проводилося розширене засідання громадської ради, на яку було запрошено ОСОБА_3, журналістів, громадян, у яких були питання до роботи поліції. Чильному, на той час начальнику Сватівського відділу поліції ОСОБА_3 ставилися питання, на які останній не надавав відповідей, почав проводити розмову на підвищених тонах. Всі вели себе емоційно, шуміли. ОСОБА_1 також ставив ОСОБА_3 запитання, під час їх розмови він не чув нецензурної лайки. Зазначив, що в будь-чию адресу образливих висловлювань не було, він нікому з приводу порушень порядку зауважень не робив.

Свідок ОСОБА_5 пояснив, що він член громадської ради при Сватівській райдержадміністрації. 04.08.2016 року під час засідання громадської ради було багато питань щодо діяльності Сватівського відділу поліції. Запросили ОСОБА_6, який відчитався з приводу роботи Сватівського ВП, а потім присутні ставили йому питання, люди були дуже емоційні. ОСОБА_1 також задавав питання ОСОБА_6, на що останній щось крикнув, а ОСОБА_1 щось крикнув у відповідь, що саме він не був, оскільки в залі було дуже шумно. З боку ОСОБА_1 він нецензурної лайки не чув.

Свідок ОСОБА_7 пояснила, що 04.08.2016 року було засіданні громадської ради, де було багато питань до начальника Сватівського ВП ОСОБА_3, кожен з присутніх висловлювався, ставив питання. Вони сиділа ззаду ОСОБА_1, було шумно, всі між собою розмовляли, нецензурною лайкою ніхто не висловлювався. Вона чула, як ОСОБА_1 ставив питання ОСОБА_3, сказавши слово, яке особисто вона не сприйняла як нецензурне. ОСОБА_3 почав звинувачувати ОСОБА_1 у нецензурній лайці, на що ОСОБА_1 сказав, що якщо їм неприємна його присутність, то він піде. Зазначила, що між собою багато хто емоційно розмовляв.

Свідок ОСОБА_8 пояснив, що він був присутній у якості журналіста 04.08.2016 року в залі Сватівської райдержадміністрації, де проходило засідання громадської ради. Обговорювалися різні питання, він в залі був безпосередньо поруч з ОСОБА_1 Він чув як ОСОБА_1 під час розмови з ОСОБА_3 сказав слово, яке не вважає нецензурним, а думає, що воно було застосоване для звязки слів. На що ОСОБА_3 захотів залишити зал, сказав, що ОСОБА_1 нецензурно виражається, але ОСОБА_1 вирішив сам залишити зал.

Свідок ОСОБА_9 пояснила, що була запрошена на засідання громадської ради у якості журналіста. Також був запрошений начальник Сватівського відділу поліції ОСОБА_3 Засідання проходило дуже емоційно. Вона чула, що під час розмови ОСОБА_1, який вів себе занадто емоційно, з ОСОБА_3, ОСОБА_1 висловився нецензурною лайкою, а саме вжив нецензурне слово по відношенню до ОСОБА_3 Зауважень ОСОБА_1 не надходило, та останній сам залишив зал засідань.

Свідок ОСОБА_10 пояснив, що 04.08.2016 року проходило засідання громадської ради, членом якої він є. На засіданні був присутній начальник Сватівського ВП ОСОБА_3, якому ставилося багато питань. В перепальці між ОСОБА_3 та ОСОБА_1, ОСОБА_1 нецензурно висловлювався, через що ОСОБА_3 хотів залишити засідання, але ОСОБА_1 пішов сам.

Свідок ОСОБА_11 пояснила, що її запросили засідання громадської ради, яке відбувалося 04.08.2016 року у приміщенні Сватівської райдержадміністрації як голову громадської організації «ВПО «Джерело». У громадськості було дуже багато питань до начальника Сватівського ВП ОСОБА_3, на які він не надав відповідей. Спілкування відбувалося дуже емоційно, ОСОБА_1 ставив питання ОСОБА_3, від відповідей на які останній ухилявся. Нецензурної лайки вона не чула, хоча знаходилася поблизу ОСОБА_1 та добре чула розмову. Вважає, що ОСОБА_3 навмисно почав звинувачувати ОСОБА_1 щоб залишити зал засідань та ухилитися від відповідей на питання громадян.

Інспектор Сватівського ВП пояснив, що 04.08.2016 року у Сватівському ВП було зареєстровано рапорт полковника ОСОБА_3 з приводу того, що 04.0.2016 року на засіданні громадської ради ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою. Було опитано свідків, та матеріал передано до його провадження для подальшого складення протоколу про адміністративне правопорушення. Він зателефонував ОСОБА_1, але останній відмовився у телефонній розмові надавати пояснення. 15.08.2016 року він разом з двома понятими приїхав за місцем проживання ОСОБА_1, де він розяснив ОСОБА_1 його права, ОСОБА_1 відмовився надавати пояснення та підписувати протокол.

Свідок ОСОБА_12 пояснив, що в серпні 2016 року, більш точно дату він не памятає, він разом з інспектором Сватівського ВП та іншим понятим приїхали за місцем мешкання ОСОБА_1 ОСОБА_1 у ввічливій формі у його присутності відмовився від надання пояснень та підпису протоколу.

Заслухавши особу, яка притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, свідків, дослідивши матеріали справи, суддя встановив наступне.

Відповідно до ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Відповідно до ст. 9 КпАП України адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 252, 280 КУпАП України при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об'єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з'ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

З матеріалів справи вбачається, що відносно ОСОБА_1 складений протокол про адміністративне правопорушення, передбачене ст.173 КУпАП, а саме за вчинення ним дрібного хуліганства.

Відповідно до диспозиції вказаної норми права, дрібним хуліганством визнається нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Тобто, з диспозиції вказаної статті вбачається, що об'єктом даного правопорушення є суспільні відносини, що складаються у сфері громадського порядку, роботи підприємств, установ та організацій, а безпосереднім об'єктом протиправного посягання є громадський порядок та спокій громадян.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Основним елементом об'єктивної сторони є спосіб вчинення адміністративного правопорушення, який характеризується нецензурною лайкою, образливим чіплянням до громадян чи іншими діями.

Також, з диспозиції статті вбачається, що одним з елементів об'єктивної сторони є місце вчинення правопорушення - громадські місця, тобто місця скупчення громадян, проведення громадських заходів тощо.

Суб'єктивна сторона адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, характеризується умислом (прямим або непрямим), а також явною неповагою до моральних засад суспільства. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок та спокій громадян і прагне до цього. Елементом суб`єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив - задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Згідно практики застосування рішень Європейського суду з прав людини (ст. 9 Європейської Конвенції з прав людини), кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов'язане з обов'язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров'я чи моралі, для захисту репутації чи прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, та іншими документами.

Під час розгляду справи про адміністративне правопорушення було заслухано особу, яка притягається до адміністративної відповідальності, свідків події. Як вбачається з пояснень ОСОБА_1, він не вживав нецензурної лайки, а лише емоційно висловлювався, що підтверджується також поясненнями свідків ОСОБА_4, ОСОБА_7, ОСОБА_5, ОСОБА_8, ОСОБА_11, які заперечили факт висловлювання ОСОБА_1 нецензурною лайкою, вказали, що жодних зауважень на адресу ОСОБА_1 не надходило, а була емоційна розмова з начальником Сватівського ВП ОСОБА_3, під час якої обидва голосно висловлювалися, після чого ОСОБА_1 за своїм бажанням залишив зал засідань. Свідки ОСОБА_9 та ОСОБА_10 також підтвердили факт емоційної розмови між ОСОБА_1 та ОСОБА_3, вказавши, що чули як ОСОБА_1 в бік ОСОБА_3 висловився нецензурною лайкою, також факт вживання ОСОБА_1 в своїй розмові слова нецензурної лайки підтверджується письмовими рапортами співробітників Сватівського ВП ГУНП ОСОБА_13, ОСОБА_14, ОСОБА_15, копії яких додані до матеріалів справи (а.с. 6-8). Осіб, які б вважали себе потерпілими, не встановлено.

Диспозиція ст.173 КУпАП передбачає відповідальність за нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Так, під нецензурною лайкою у громадських місцях необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності, а образливе ставлення до громадян - це докучлива поведінка, пов'язана з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв'язній манері. Для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав'язати свою волю, а точніше свавілля.

Відповідно до положень ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Оскільки вчинення дрібного хуліганства можливе лише умисно, для наявності в діях особи складу даного правопорушення необхідно встановити, що вона усвідомлювала, що своїми діями порушує громадський порядок та бажала цього. Елементом суб'єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Беручи до уваги, що більшість свідків, які були особисто присутні під час події, пояснили, що не чули від ОСОБА_1 слів нецензурної лайки, таким чином при розгляді справи про адміністративне правопорушення не було встановлено, що ОСОБА_1 висловлювався у громадському місці саме нецензурною лайкою в розумінні найбільш цинічної лайки чи найогидніших різновидів словесної брутальності, а також будь-якими іншими діями порушував громадський порядок. Також, не було встановлено, що дії ОСОБА_1 підривали моральні принципи суспільства в цілому, та негативно вплинули на підсвідомість інших людей, тому вони не можуть охоплюватися складом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

З урахуванням основоположної презумпції, закладеної у норми ст. 62 Конституції України, котру суддя вважає за необхідне застосовувати й при провадженні у справах про адміністративні правопорушення, вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

За наведених обставин, оцінивши докази в їх сукупності, приходжу до висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, тому ОСОБА_1 має бути звільнений від адміністративної відповідальності, а провадження по справі, відповідно ст. 247 КУпАП, підлягає закриттю.

Керуючись ст.ст. 9, 173, 221,245, 247, 251, 283,284 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Луганської області через Сватівський районний суд протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя А.С. Река