Справа № 401/2649/16-п
Провадження № 3/401/754/16
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"22" вересня 2016 р. суддя Світловодського міськрайонного суду Кіровоградської області Гармаш Т.І. розглянувши адміністративну справу, яка надійшла від Світловодського ВП ГУНП про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, мешканця ІНФОРМАЦІЯ_3, не працює.

за ч.1 ст.185-1 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу від 01.08.2016 року, складеного ст. інспектором Світловодського ВП ст. лейтенантом поліції ОСОБА_2 встановлено, що 31.07.2016 року об 11 годині громадянин ОСОБА_1 здійснював порушення встановленого порядку проведення зборів, а саме завчасно не повідомив органи виконавчої влади Подорожненської сільської ради.

В судовому засіданні особа, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_3 вину у вчиненому правопорушенні не визнав та пояснив, що дійсно 31.07.2016 року близько 11 години 00 хвилин він ініціював проведення зборів територіальної громади села Нагірне з метою ознайомлення їх із Законом України «Про добровільне обєднання громад», Законом України «Про місцеве самоврядування» та Конституцією України.

Виконуючи вимоги статті 39 Конституції України він завчасно, а саме 09 годині 30 хвилин повідомив сільського голову ОСОБА_4 та депутатів ОСОБА_5,ОСОБА_6 ОСОБА_7 Вважає, що у його діях відсутній склад адміністративного правопорушення, оскільки він діяв відповідно до Конституції України. Крім цього він вважає, що у юридичної особи «Подорожненська сільська рада» відсутні будь-які повноваження управляти майном та представляти інтереси територіальних громад сіл Подорожнє, Нагірне, Бабичівка.

Судом досліджені письмові докази, а саме:

Рапорти ст. інспектора чергового Світловодського ВП ГУНП в Кіровоградській області майора міліції СВ Артеменко (а.с.3-4) з яких вбачається, що від громадянки ОСОБА_7 та сільського голови с. Подорожнє ОСОБА_4 надійшло повідомлення про те що у даний час в селі Нагірне представники ВО «Свобода» проводять мітинг.

Протокол зборів мешканців села Нагірне Світловодського району Кіровоградської області від 31.07.2016 року (а.с.11), з якого вбачається що збори прийняли рішення про проведення 7 серпня 2016 року о 12 годині зборів громади з метою прийняття рішення про надання територіальній громаді села Нагірне статусу юридичної особи.

Письмові пояснення ОСОБА_8 та ОСОБА_9 (а.с.18, 19) з яких вбачається, що вони були свідками того, що ОСОБА_1 повідомляв про проведення зборів сільського голову ОСОБА_4 та депутатів ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_5

Довідка № 1026 від 01.08.2016 року Подорожненської сільської ради, з якої вбачається що мітинг в селі Нагірне 31 липня 2016 року об 11 годині був несанкціонований, про проведення якого органи місцевого самоврядування не були повідомлені.

Пояснення сільського голови ОСОБА_4 (а.с.23) з якого вбачається що він повідомляє про проведення несанкціонованих мітингів 14 липня 2016 року, 06 серпня 2016 року, 07 серпня 2016 року.

Свідоцтво про державну реєстрацію Подорожненської сільської ради Світловодського району Кіровоградської області та виписка є Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб підприємців (а.с.40, 41) з яких вбачається, що Подорожненська сільська рада є юридичною особою, а її керівником є ОСОБА_4.

Рішення першої сесії сьомого скликання від 09 листопада 2015 року (а.с.42) з якого вбачається що ОСОБА_4 визнано обраним Подорожненським сільським головою

Інформація Подорожненської сільської ради Світловодського району Кіровоградської області від 15.09.2016 року № 318, з якої вбачається що в межах адміністративно-територіальної одиниці Подорожненської сільської ради розташовані три населені пункти, а саме села Подорожнє, Нагірне та Бабичівка.

Заслухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності дослідивши письмові докази у їх сукупності суд дійшов такого висновку.

Мирні зібрання є одним із засобів відстоювання людиною і громадянином своїх прав, свобод та інтересів у демократичному суспільстві. Право громадян на свободу мирних зібрань в Україні гарантується та захищене державою, яка зобов'язана забезпечити його ефективну реалізацію. Здійснення цього права не підлягає жодним обмеженням, крім установлених законом в інтересах національної безпеки та громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров'я населення або захисту прав і свобод інших людей.

Право громадян України на мирні зібрання гарантується Конституцією України, згідно з частиною першою статті 39 якої вони мають право збиратися мирно, без зброї і проводити збори, мітинги, походи і демонстрації, про проведення яких завчасно сповіщаються органи виконавчої влади чи органи місцевого самоврядування.

Частиною другою цієї статті встановлено, що обмеження щодо реалізації цього права може встановлюватися судом відповідно до закону і лише в інтересах національної безпеки та громадського порядку - з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров'я населення або захисту прав і свобод інших людей.

Частиною другою статті 11 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод встановлено, що здійснення прав на свободу зібрань та об'єднання не підлягає жодним обмеженням, за винятком тих, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної або громадської безпеки, для запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров'я чи моралі або для захисту прав і свобод інших осіб. Ця стаття не перешкоджає запровадженню законних обмежень на здійснення цих прав особами, що входять до складу збройних сил, поліції чи адміністративних органів держави.

Офіційне тлумачення приписам частини першої статті 39 Конституції України надано Конституційним Судом України у Рішенні від 19 квітня 2001 року N 4-рп/2001 у справі за конституційним поданням Міністерства внутрішніх справ України щодо офіційного тлумачення положення частини першої статті 39 Конституції України про завчасне сповіщення органів виконавчої влади чи органів місцевого самоврядування про проведення зборів, мітингів, походів і демонстрацій (справа щодо завчасного сповіщення про мирні зібрання).

Так, у названому Рішенні Конституційний Суд України зазначив, що положення частини першої статті 39 Конституції України щодо завчасного сповіщення органів виконавчої влади чи органів місцевого самоврядування про проведення зборів, мітингів, походів і демонстрацій в аспекті конституційного подання треба розуміти так, що організатори таких мирних зібрань мають сповістити зазначені органи про проведення цих заходів заздалегідь, тобто у прийнятні строки, що передують даті їх проведення. Ці строки не повинні обмежувати передбачене статтею 39 Конституції України право громадян, а мають служити його гарантією і водночас надавати можливість відповідним органам виконавчої влади чи органам місцевого самоврядування вжити заходів щодо безперешкодного проведення громадянами зборів, мітингів, походів і демонстрацій, забезпечення громадського порядку, прав і свобод інших людей. Крім того, Конституційний Суд України вказав, що визначення конкретних строків завчасного сповіщення з урахуванням особливостей форм мирних зібрань, їх масовості, місця, часу проведення тощо є предметом законодавчого регулювання.

Порядок організації і проведення зборів, мітингів, вуличних походів і демонстрацій, встановлений Указом Президії Верховної Ради СРСР від 28 липня 1988 року N 9306-XI "Про порядок організації і проведення зборів, мітингів, вуличних походів і демонстрацій в СРСР". не може бути застосований до даних правовідносин оскільки норми цього Указу встановлюють дозвільний (реєстраційний) порядок проведення мирних зібрань та надають право органам влади і місцевого самоврядування заборонити їх проведення, у той час як норми Конституції України передбачають повідомний порядок проведення зібрань (шляхом сповіщення органів влади) та надають повноваження заборонити проведення мирного зібрання тільки суду.

Крім цього Указ Президії Верховної Ради СРСР від 28 липня 1988 року N 9306-XI "Про порядок організації і проведення зборів, мітингів, вуличних походів і демонстрацій в СРСР" визнано таким, що не відповідає Конституції України (є неконституційним) згідно з Рішенням Конституційного Суду України від 8 вересня 2016 року N 6-рп/2016)

Отже, зазначений нормативний акт не підлягає застосуванню судами під час вирішення питання щодо притягнення особи до адміністративної відповідальності за порушення у сфері мирних зібрань.

Спеціального закону, який регулював би суспільні відносини у сфері мирних зібрань, на час складання протоколу про адміністративне правопорушення від 01.08.2016 року законодавство України не має.

Аналогічні висновки констатовані в рішеннях Європейського суду з прав людини, зокрема Справа "Вєренцов проти України" та Справа "Шмушкович проти України"

Частиною 1 статті 185-1 КУпАП визначена відповідальність за порушення встановленого порядку організації або проведення зборів, мітингів, вуличних походів і демонстрацій.

З огляду на те, що на час складання протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 відсутнє національне законодавство, яким врегульовано порядок організації або проведення зборів, мітингів, вуличних походів і демонстрацій, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-1 КУпАП.

Пунктом 1 статті 247 КУпАП визначено, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення;

Дослідивши матеріали справи суд приходить до висновку, що у звязку із відсутністю у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-1 КУпАП, провадження у справі підлягає закриттю.

Керуючись ч. 1 ст. 185-1, п.1 ст.247 КУпАП ,-

П О С Т А Н О В И В :

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.185-1 КУпАП - закрити.

Постанова може бути оскаржена або на неї може бути внесено протест прокурора до апеляційного суду Кіровоградської області через Світловодський міськрайонний суд протягом десяти днів.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги чи протесту прокурора та може бути звернута до виконання протягом трьох місяців з дня її винесення.

Суддя Світловодського міськрайонного суду

Кіровоградської області ОСОБА_10