Справа №: 398/2603/16-п
ПОСТАНОВА

Іменем України

"22" вересня 2016 р. м. Олександрія

Суддя Олександрійського міськрайонного суду Кіровоградської області Голосеніна Т.В., за участю секретаря Шаповал І.Ф., прокурора Смоліної В.С., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянки України, заміжньої, маючої на утриманні неповнолітню дитину, проживаючої та зареєстрованої в ІНФОРМАЦІЯ_3, працюючої секретарем Червонокамянської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області,

за ч.1 ст. 172-7 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В:

06 червня 2016 року працівниками відділу по боротьбі з корупцією та організованою злочинністю управління Служби безпеки України в Кіровоградській області складено протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1, про те, що вона будучи депутатом Червонокамянської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області, порушила вимоги п.2 ч.1 ст.28 Закону України «Про запобігання корупції», чим скоїла правопорушення, пов'язане з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст. 172-7 Кодексу про адміністративні правопорушення України за таких обставин.

Відповідно до повідомлення Червонокам'янської сільської виборчої комісії Олександрійського району Кіровоградської області від 30 жовтня 2015 року, до Червонокам'янської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області було обрано чотирнадцять депутатів вказаного органу місцевого самоврядування, в тому числі і ОСОБА_1.

06 листопада 2015 року на першій сесії сьомого скликання Червонокам'янської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області розглядалося питання №1 «Про обрання секретаря Червонокам'янської сільської ради».

Обрання секретаря сільської ради проводилося шляхом таємного голосування. Лічильною комісією були підготовлені бюлетені для таємного голосування, до яких були внесені дві кандидатури: ОСОБА_1 та ОСОБА_2.

Депутати при отриманні бюлетеня ставили свій підпис у відомості про його отримання (в т.ч. і ОСОБА_1М.) та робили свій вибір. Відповідно до протоколу №1 лічильної комісії по обранню секретаря Червонокам'янської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області від 06.11.2015 року, обраною визнано ОСОБА_1 Рішенням Червонокам'янської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області від 06.11.2015 року №1 секретарем Червонокам'янської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області на період сьомого скликання визнано ОСОБА_1

В роботі першої сесії сьомого скликання Червонокам'янської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області, котра відбулася 06 листопада 2015 року, були присутні 14 депутатів вказаного органу місцевого самоврядування, в тому числі і ОСОБА_1, яка особисто голосувала по зазначеному питанню.

Під час сесійного розгляду питання про обрання секретаря Червонокам'янської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області, в діяльності депутата Червонокам'янської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області ОСОБА_1 виник реальний конфлікт інтересів, а саме суперечність між приватним інтересом особи та її службовими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень під час виконання зазначених повноважень.

Згідно інформації Червонокам'янської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області (вх. №73нт від 07.04.2016 року), до вказаного органу місцевого самоврядування, протягом проведення першої сесії сьомого скликання заяв від ОСОБА_1 про наявність в неї реального конфлікту інтересів під час розгляду питання №1 «Про обрання секретаря Червонокам'янської сільської ради» не надходило, заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів під час прийняття рішень на першому сесійному засіданні Червонокам'янської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області депутатами не вживалось.

Зазначають, що факт неповідомлення ОСОБА_1 про наявність в неї реального конфлікту інтересів підтверджується протоколом засідання першої сесії сьомого скликання Червонокам'янської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області, поясненнями самої ОСОБА_1 та голови Червонокам'янської сільської ради ОСОБА_3

Таким чином, всупереч вимог п.1, 2 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» депутат Червонокам'янської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області ОСОБА_1 не вжила заходів щодо недопущення будь - якої можливості уникнення конфлікту інтересів, не повідомила про наявність реального конфлікту інтересів колегіальний орган, в якому виник реальний конфлікт інтересів - сесію Червонокам'янської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області чи безпосереднього керівника - голову вказаної ради ОСОБА_3

Відповідно до положень Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»:

статті 1 - територіальна громада жителі, об'єднані постійним проживанням у межах села, селища, міста, що є самостійними адміністративно-територіальними одиницями, або добровільне об'єднання жителів кількох сіл, що мають єдиний адміністративний центр;

ч.1 статті 49 - депутат представляє інтереси всієї територіальної громади, має всю повноту прав, що забезпечують його активну участь у діяльності ради та утворюваних нею органів, несе обов'язки перед виборцями, радою та її органами, виконує їх доручення;

ч.1 статті 50 - Секретар сільської, селищної, міської ради обирається за пропозицією сільського, селищного, міського голови відповідною радою з числа її депутатів та працює в раді на постійній основі. У разі звільнення з посади секретаря ради у випадку відсутності сільського, селищного, міського голови, у зв'язку з достроковим припиненням його повноважень, сільська, селищна, міська рада із свого складу за пропозицією однієї третини депутатів від загального складу відповідної ради обирає секретаря ради, який працює в раді на постійній основі.

Згідно із статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції»:

реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

Статтею 28 Закону України «Про запобігання корупції» зобов'язано осіб, зазначених у пунктах 1 частини першої статті 3 цього Закону:

1)вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2)повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3)не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4)вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Частиною 2 ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено - у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу.

Відповідно п.п. «в» п. 1 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_1 є суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язані з корупцією.

Отже, 06.11.2015 року, ОСОБА_1, будучи депутатом Червонокам'янської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області, скоїла адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією, яке полягає у неповідомленні колегіального органу, в якому виник реальний конфлікт інтересів - сесії Червонокам'янської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області чи безпосереднього керівника - голови цієї ради ОСОБА_3, на засіданні першої сесії сьомого скликання вказаної ради про наявність реального конфлікту інтересів, а саме під час прийняття рішення про обрання секретаря сільської ради, що призвело до невиконання вимог пункту 2 частини 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції», за що передбачена відповідальність згідно частини 1 статті 1727 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненому правопорушенні визнала, проте пояснила, що вона за себе не голосувала.

Прокурор обставини викладені в протоколі підтримав, зазначивши наявність в діях ОСОБА_1 ознак корупційного правопорушення.

Заслухавши прокурора, який просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП, пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, вивчивши матеріали справи, суд вважає, що провадження по справі необхідно закрити у зв'язку з відсутністю у діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

За змістом ст.ст. 252, 280 КУпАП при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об'єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з'ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно ст.1 Закону України «Про засади запобігання і протидії корупції» під конфліктом інтересів розуміється суперечність між особистими інтересами особи та її службовими повноваженнями, наявність яких може вплинути на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих їй службових повноважень. При цьому конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним.

Обов'язковою ознакою, за якою будь-яка неправомірна поведінка державних службовців або інших осіб, уповноважених на виконання функцій держави, може визнаватися корупційною, є корисливий або інший особистий інтерес таких осіб або інтерес третіх осіб.

При розгляді зазначеної категорії справ про адміністративні правопорушення, корупційні правопорушення характеризуються умисною формою вини.

За змістом ст. 172-7 КУпАП особистий інтерес - це користь, вигода, яка стосується (або цікавить) особи, і які вона бажає отримати для себе особисто або близьких осіб.

Об'єктивна сторона даного правопорушення полягає в бездіяльності особи, яка знала про наявність особистих інтересів чи обставин, які можуть вплинути на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, привести до невиконання або неналежного виконання своїх посадових обов'язків, тому зобов'язана була повідомити про це своєму керівникові, однак не зробила цього.

Суб'єктивна сторона характеризується прямим умислом.

Згідно зі ст.10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Відповідно до диспозиції ч.1 ч.2 статті 172-7 КУпАП відповідальність за вказане правопорушення настає у разі неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а також вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Під реальним конфліктом інтересів, відповідно до примітки 2 ст. 172-7 КУпАП, слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Відповідно до ст. 35 Закону України "Про запобігання корупції" правила врегулювання конфлікту інтересів в діяльності Президента України, народних депутатів України, членів Кабінету Міністрів України, керівників центральних органів виконавчої влади, які не входять до складу Кабінету Міністрів України, суддів Конституційного Суду України та суддів судів загальної юрисдикції, голів, заступників голів обласних та районних рад, міських, сільських, селищних голів, секретарів міських, сільських, селищних рад, депутатів місцевих рад визначаються законами, які регулюють статус відповідних осіб та засади організації відповідних органів.

У разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. При цьому конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним.

Відповідно до ч.1 ст.50 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» секретар сільської, селищної, міської ради працює в раді на постійній основі секретар ради обирається радою з числа її депутатів на строк повноважень ради за пропозицією відповідного сільського, селищного, міського голови. Пропозиція щодо кандидатури секретаря може вноситись на розгляд ради не менше як половиною депутатів від загального складу відповідної ради.

Як вбачається з матеріалів справи, відповідно до повідомлення Червонокам'янської сільської виборчої комісії Олександрійського району Кіровоградської області від 30 жовтня 2015 року до Червонокам'янської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області було обрано чотирнадцять депутатів вказаного органу місцевого самоврядування, в тому числі і ОСОБА_1.

06 листопада 2015 року на першій сесії сьомого скликання Червонокам'янської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області розглядалося питання №1 «Про обрання секретаря Червонокам'янської сільської ради».

Обрання секретаря сільської ради проводилося шляхом таємного голосування. Лічильною комісією були підготовлені бюлетені для таємного голосування, до яких були внесені дві кандидатури: ОСОБА_1 та ОСОБА_2.

Відповідно до протоколу лічильної комісії по обранню секретаря Червонокамянської сільської ради, обраною визнано ОСОБА_1 Відповідно до протоколу №1 лічильної комісії по обранню секретаря Червонокам'янської сільської ради Олександрійського району Кіровоградської області від 06.11.2015 року секретарем Червонокамянської сільської ради визнано ОСОБА_1 на період сьомого скликання.

В роботі першої сесії сьомого скликання Червонокамянської сільської ради, котра відбулася 06 листопада 2015 року, були присутні 14 депутатів вказаного органу місцевого самоврядування, в тому числі і ОСОБА_1

Однак, суду не надано достовірних доказів, що ОСОБА_1 голосувала за себе. Сама вона і в письмових поясненнях, що містяться в матеріалах справи, і в судовому засіданні пояснила, що вона не голосувала за себе.

Крім того, матеріали справи свідчать про те, що якщо ОСОБА_1 приймала участь у голосуванні щодо вирішення питання про обрання її секретарем сільської ради, то ОСОБА_1 діяла не особисто, а рішення приймалось колегіальним органом, тобто депутатським корпусом на сесії сільської ради, із дотриманням передбаченої законом процедури.

До того ж, основною формою здійснення депутатом місцевої ради своїх повноважень відповідно до Законів України «Про місцеве самоврядування» та «Про статус депутатів місцевих рад» є участь у сесіях пленарних засідань шляхом голосування. Більше того, право голосувати це беззаперечне право депутата і відповідно до ч. 1 ст. 19 закону про «Статус депутатів місцевих рад» та ч. 6 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування» кожен депутат має право ухвального голосу з моменту визнання його повноважень. Порушення права депутата на участь у голосуванні є прямим перешкоджанням здійснення діяльності депутата місцевої ради.

Відповідно до ч. 3 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування» рішення ради про обрання секретаря здійснюється шляхом таємного голосування. Твердження про те, що чинний секретар сільської ради голосував за свою кандидатуру під час таємного голосування є необґрунтованою, адже тягне за собою порушення таємниці голосування, а отже, така позиція не може бути визнана судом як допустимий доказ.

Бюлетені для такого голосування є знеособленими і ідентифікації з особами, які отримали такі бюлетені для реалізації свого права на голос, підлягати не можуть .

Суд вважає, що матеріали справи не містять і прокурором не представлено будь-яких даних, які б з достовірністю свідчили про об'єктивні та суб'єктивні ознаки реального конфлікту інтересів, наявність суперечностей між особистими інтересами ОСОБА_1 та її службовими повноваженнями, як депутата Червонокамянської сільської ради, в момент проведення голосування по обранню секретаря сільської ради та в чому конкретно полягав конфлікт інтересів і в чому це виразилось в розумінні ст.1 Закону України «Про запобігання корупції», де зазначено, що корупційне правопорушення це діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною в частині першій ст.3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність; корупція це використання особою, зазначеною в частині першій ст.3 цього Закону наданих їй службових повноважень чи повязаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній в частині першій ст.3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи повязаних з ними можливостей.

В судовому засіданні не доведено, що неповідомлення ОСОБА_1 у встановленому законом порядку про наявність реального конфлікту інтересів вчинене нею умисно, коли вона усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків. Отже, відсутня субєктивна сторона даного правопорушення, яка є обовязковою складовою будь-якого правопорушення.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 19 Закону України «Про статус депутатів місцевих рад», депутат місцевої ради має право обирати і бути обраним до органів відповідної ради. А отже, прагнення депутата стати секретарем сільської ради і голосування за відповідну кандидатуру є реалізацією його законного права, а не складом корупційного правопорушення чи наявності конфлікту інтересів.

На підставі викладеного, суд вважає, що в діях ОСОБА_1 відсутня наявність конфлікту інтересів, та умислу на скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-7 КУпАП, відсутні відомості та докази, які б достовірно свідчили про наявність у ОСОБА_1 особистих інтересів чи обставин, що можуть призвести до невиконання чи неналежного виконання нею своїх посадових обов'язків, що свідчать про те, що вона не вчинила дії, які містять ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-7 КУпАП, а тому на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП провадження по справі необхідно закрити у зв'язку з відсутністю в діях останньої складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 247, 276 280 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення за ч.1 ст. 172-7 КУпАП відносно ОСОБА_1 закрити у зв'язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

На постанову може бути подано апеляційну скаргу до Апеляційного суду Кіровоградської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя