АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ХАРКІВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
__________________________________________________________________
Справа № 641/7313/16-п Головуючий першої інстанції:
Провадження № 33/790/651/16 Фатєєва Н.І.
Категорія: ч.1 ст.173-2 КУпАП
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

04 жовтня 2016 року м. Харків

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду Харківської області Колтунова А.І., за участю особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності - ОСОБА_3, потерпілої - ОСОБА_4, розглянувши у відкритому судовому засіданні в приміщенні суду справу за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на постанову судді Комінтернівського районного суду м.Харкова від 30 серпня 2016 року про притягнення

ОСОБА_3, що народився ІНФОРМАЦІЯ_1 року, громадянина України, не працюючого, який проживає за адресою: АДРЕСА_1

до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1 ст.173-2 КУпАП,

В С Т А Н О В И В :

Постановою Комінтернівського районного суду м.Харкова від 30 серпня 2016 року на ОСОБА_3 накладено адміністративне стягнення у виді громадських робіт строком 30 (тридцять) годин, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Стягнуто з ОСОБА_3 судовий збір на користь держави в розмірі 275 грн. 60 коп.

Як зазначено в постанові суду першої інстанції, ОСОБА_3 18 липня 2016 року о 19 годині 40 хвилин, знаходячись за місцем мешкання, за адресою: АДРЕСА_1, скоїв насильство в сім'ї - вчинив сварку з дружиною ОСОБА_4, під час якої висловлювався нецензурною лайкою та наніс удар по руці, вчинивши своїми діями правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч.1 ст.173-2 КУпАП.

При розгляді справи суддя дійшов висновку, що в діях ОСОБА_3 міститься склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Не погодившись із зазначеним судовим рішенням, 02 вересня 2016 року ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу, в якій просить постанову суду скасувати та змінити обраний відносно нього вид адміністративного стягнення. В обґрунтування доводів апеляційної скарги ОСОБА_3 зазначив, що підставою виникнення сварки була неналежна поведінка потерпілої ОСОБА_4, яка вживала спиртні напої в той час, як його хвора мати, ОСОБА_6, яка прикута до ліжку, у зв'язку з похилим віком - 92 роки, потребувала гігієнічної допомоги. Внаслідок такої ситуації в ОСОБА_3 виникли сильні душевні хвилювання, які призвели до сімейного конфлікту. Автор апеляційної скарги зазначає, що судом першої інстанції не були з'ясовані ці обставини, внаслідок чого постановлено судове рішення з суворим видом стягнення, як на його думку. Також зазначає, що справу про адміністративне правопорушення було розглянуто за його відсутності, а він лише був присутнім при проголошенні постанови по суті, чим був позбавлений можливості надати докази по справі та заявляти відповідні клопотання.

Дослідивши матеріали справи, заслухавши пояснення ОСОБА_3, який підтримав апеляційну скаргу в повному обсязі та потерпілу ОСОБА_4, яка не заперечувала проти її задоволення, перевіривши доводи апеляційної скарги, вважаю, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, виходячи з наступного:

При розгляді справи про адміністративне правопорушення, відповідно до вимог ст.ст. 245, 280 КУпАП, суд повинен належним чином з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Однак, як вбачається із матеріалів справи, суддя не виконав вказані вимоги закону в повному обсязі.

Доводи ОСОБА_3 про те, що справу про адміністративне правопорушення було розглянуто за його відсутності, а він лише був присутнім при проголошенні постанови по суті, в зв'язку з чим був позбавлений можливості надати докази по справі в обґрунтування своєї позиції, не можуть бути прийняті до уваги. В постанові районного суду зазначено, що в судовому засіданні правопорушник визнав свою вину, тобто був присутнім в судовому засіданні і мав можливість скористатися своїми процесуальними правами для надання пояснень по суті адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.173-2 КУпАП вчинення насильства в сімї - це умисне вчинення будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення життя, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо) внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров'ю потерпілого.

Об'єктивна сторона насильства в сім'ї, полягає, в тому числі, в умисному вчиненні будь-яких дій фізичного характеру.

Згідно з протоколом, складеним 06 серпня 2016 року, вчинене ОСОБА_3 адміністративне правопорушення полягало в тому, що він, 18 липня 2016 року о 19 годині 40 хвилин за адресою: АДРЕСА_1, за місцем спільного мешкання, встряв у словесну сварку зі своєю дружиною, ОСОБА_4, в ході якої виражався у бік дружини брудною лайкою та наніс тілесне ушкодження мітлою, чим вчинив психічне та фізичне насилля в родині.

З урахуванням досліджених в суді першої та апеляційної інстанцій доказів по справі, вина ОСОБА_3 підтверджується складеним відносно нього адміністративним протоколом серії АА №034896 від 06 серпня 2016 року (а.с.4); поясненнями ОСОБА_4 (а.с.8), поясненнями ОСОБА_3 (а.с.9) та рапортом чергового Комінтернівського ВП ГУНП в Харківській області Процевського С.О.(а.с.7).

Суд першої інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність в діях ОСОБА_3 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Натомість, суд першої інстанції в достатній мірі не врахував положення ст.ст.22, 23 КУпАП. Так, статтею 23 КУпАП передбачено, що адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до ст.22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Враховуючи характер вчиненого правопорушення, а також те, що ОСОБА_3 вперше притягується до адміністративної відповідальності, щиро розкаявся у вчиненому, на даний час помирився та поліпшив сімейні стосунки з дружиною ОСОБА_4, на його утриманні знаходиться непрацездатна мати, яка потребує постійного догляду, апеляційний суд приходить до висновку, що дане правопорушення не становить великої суспільної шкідливості, не завдало збитків державним, суспільним інтересам або безпосередньо громадянам, а тому є малозначним, що дає підстави для звільнення ОСОБА_3 від адміністративної відповідальності за правопорушення, передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП, обмежившись усним зауваженням.

Керуючись ст. 294 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 - задовольнити частково.

Постанову судді Комінтернівського районного суду м.Харкова від 30 серпня 2016 року - змінити.

Враховуючи малозначність вчиненного правопорушення звільнити ОСОБА_3 від адміністративної відповідальності та обмежитись усним зауваженням, яке оголосити в судовому засіданні.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Апеляційного суду

Харківської області А.І.Колтунова