Справа № 404/3923/16-п
Номер провадження 3/404/1186/16
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 вересня 2016 року Суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда Завгородній Є.В. розглянувши адміністративний матеріал, який направлений з Управління патрульної поліції в місті Кіровограді за порушення ст. 173 КУпАП відносно:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, працюючого начальником сектору Кіровоградського РВП Кіровоградського ВП ГУ НП України в Кіровоградській області, проживаючого ІНФОРМАЦІЯ_2, -

ВСТАНОВИВ :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 обвинувачується в тому, що 18.06.2016 року біля 20 год. 20 хв., перебуваючи по вул. Євгена Тельнова, 2 в місті Кіровограді на зупинці громадського транспорту, голосно лаявся, нецензурно виражався, чіплявся до громадян та втручайся в роботу патрульної поліції, чим вчинив дрібне хуліганство, яке супроводжувалось порушенням громадського порядку та спокою громадян.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину свою у вчиненні адміністративного правопорушення не визнав та пояснив, що він громадського порядку та спокою не порушував, нецензурною лайкою не висловлювався. Дійсно 18.06.2016 року він разом із колегою перебував на зупинці громадського транспорту по вул. Є.Тельнова в місті Кіровограді, де побачивши автомобіль працівників поліції, який був припаркований на зупинці, підійшли і зробили їм зауваження, нащо отримали відповідь у грубій формі, після чого, між ними виник конфлікт і працівники поліції почали смикати ОСОБА_2 за рукав, а при спробі його вирватися затримали останнього разом із ОСОБА_1 та доставили до відділу поліції. Вважає, що дії працівників поліції, таким чином, не законні, наголошує про відсутність в його діях складу адміністративного правопорушення за ст. 173 КУпАП.

Дослідивши письмові матеріали справи, вислухавши пояснення порушника, переглянувши відео запис, долучений до адміністративного матеріалу працівниками поліції, приходжу до висновку про закриття адміністративного провадження, з наступних підстав.

Проявом хуліганських дій є будь які протиправні дії, спрямовані на порушення громадського порядку. Із урахуванням місця, часу й обстановки, інших об'єктивних ознак, а також мотивів їх вчинення об'єктивну сторону хуліганства може бути кваліфіковано як: кримінальне правопорушення або адміністративний проступок.

У протоколі про адміністративне правопорушення мають бути зазначені: дата і місце складення; посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка його склала; відомості про особу порушника; місце, час учинення і суть дрібного хуліганства; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення порушника; інші відомості, необхідні для вирішення справи, у т. ч. про матеріальну шкоду, якщо її було заподіяно (ч. 1 ст. 256 КУпАП).

Європейський суд з прав людини в пункті 32, справи «Максименко проти України» обґрунтував необхідність забезпечення юридичної допомоги у випадку, коли інтереси правосуддя вимагають, щоб цій особі була надана така допомога. Інтереси правосуддя вимагають забезпечення обовязкового представництва у випадку, коли йдеться про позбавлення особи свободи. Санкція ст. ст. 173, 185 КУпАП передбачає застосування адміністративного арешту. Таким чином відсутність захисника при складанні оскаржуваної постанови суперечить інтересам правосуддя, оскільки безумовним є право затриманої особи на своєчасне отримання професійної правової допомоги. У даному конкретному випадку особі, яка була затримана, зазначених Європейських гарантій не забезпечили.

За вчинення адміністративних правопорушень, частинами 1-2 ст. 15 КУпАП передбачений спеціальний порядок застосування відповідальності військовослужбовців та інших осіб, на яких поширюється дія дисциплінарних статутів. Військовослужбовці, військовозобов'язані та резервісти під час проходження зборів, а також особи рядового і начальницького складів Державної кримінально-виконавчої служби України, служби цивільного захисту і Державної служби спеціального зв'язку та захисту інформації України, поліцейські несуть відповідальність за адміністративні правопорушення за дисциплінарними статутами. За порушення правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, санітарних норм, правил полювання, рибальства та охорони рибних запасів, митних правил, вчинення правопорушень, пов'язаних з корупцією, порушення тиші в громадських місцях, неправомірне використання державного майна, незаконне зберігання спеціальних технічних засобів негласного отримання інформації, невжиття заходів щодо окремої ухвали суду, ухилення від виконання законних вимог прокурора, порушення законодавства про державну таємницю, порушення порядку обліку, зберігання і використання документів та інших матеріальних носіїв інформації, що містять службову інформацію, ці особи несуть адміністративну відповідальність на загальних підставах. До зазначених осіб не може бути застосовано громадські роботи, виправні роботи і адміністративний арешт. Інші, крім зазначених у частині першій цієї статті, особи, на яких поширюється дія дисциплінарних статутів або спеціальних положень про дисципліну, у випадках, прямо передбачених ними, несуть за вчинення адміністративних правопорушень дисциплінарну відповідальність, а в інших випадках - адміністративну відповідальність на загальних підставах.

Зі змісту письмових пояснень, а також фактично наданого під час судового розгляду службового посвідчення вбачається, що ОСОБА_1 в момент виникнення спірних правовідносин був працівником поліції, тобто на нього розповсюджується дія дисциплінарного статуту.

Таким чином протокол про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1, як спеціального субєкта можливого проступку, складений не уповноваженою на те службовою особою ( ст.ст. 213, 217 КУпАП), наслідком чого є незаконність початку такого провадження та недопустимість зібраних у ньому доказів.

Самостійною підставою для закриття провадження в справі про адміністративне правопорушення є помилка кваліфікації дій особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Вказаний висновок ґрунтується на тому, що: в главі 14 КУпАП, міститься вичерпний перелік правопорушень, що посягають на громадський порядок і громадську безпеку, зокрема і положення ст. 173 КУпАП. ( дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян)

У свою чергу в глава 15 КУпАП містить перелік правопорушень, що посягають на встановлений порядок управління, до яких входить і ст. 185 КУпАП (злісна непокора законному розпорядженню або вимозі поліцейського, члена громадського формування з охорони громадського порядку і державного кордону, військовослужбовця)

Отже у вказаних зовні схожих проступках різний обєкт посягання: обєктом посягання в ст. 175 КУпАП, є громадський порядок і спокій громадян, а в ст. 185 КУпАП, захищається встановлений порядок управління.

Таким чином хибні твердження предявленого обвинувачення про втручання ОСОБА_1 у роботу поліції, оскільки такими діями не міг бути порушений спокій і громадський порядок. При цьому необхідно зауважити, що редакція предявленого обвинувачення містить посилання на громадське місце - зупинка маршрутних транспортних засобів, у той час як відсутні докази таких припущень.

На відео записі зафіксовані дії учасників подій в приміщенні правоохоронного органу, а на зупинці громадського транспорту, ОСОБА_1 не порушує громадський порядок і спокій громадян.

Будь-яка форма показів (пояснення/рапорти) патрульних поліції з цього приводу не повинні використовуватись в якості доказу, через їх субєктивність та зацікавленість у вирішенні справи на свою користь, тому такий вид доказів не може бути достовірним.

Долучені до провадження письмові пояснення випадкових очевидців не містять посилань на хуліганські дії ОСОБА_1 на зупинці громадського транспорту. Відео запис також не містить будь-яких дій повязаних із дрібним хуліганством ОСОБА_1 на зупинці громадського транспорту. Наданий в судове засідання відео запис, як доказ, того, що ОСОБА_1 виражався нецензурною лайкою в приміщенні відділу поліції до працівників поліції, суддею не приймається як доказ вини порушника за ст. 173 КУпАП, так як приміщення відділу поліції не є громадським місцем, що є обовязковою кваліфікуючого ознакою.

Згідно практики застосування рішень Європейського суду з прав людини (ст. 9 Європейської Конвенції з прав людини) Кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов'язане з обов'язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров'я чи моралі, для захисту репутації чи прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації або для підтримання авторитету і безсторонності суду.

Інші докази у матеріалах адміністративного провадження відсутні. Таким чином констатую, що межі та повноваження розгляду вичерпано, відтак рішення приймається на підставі наявних обставин, які у своїй сукупності переконливо свідчать про відсутність прямого умислу особи, яка притягується до адміністративної відповідальності у порушенні громадського порядку чи спокою громадян.

Таким чином, вважаю, що вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП не знайшла свого підтвердження належними та достатніми доказами, тому вважаю за необхідне звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності у звязку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а провадження по справі закрити.

Керуючись ст.ст. 1, 9, 173, 245, 247, 277, 280, 283, 284 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Адміністративне провадження відносно ОСОБА_1 за ознаками адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП закрити в звязку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Кіровоградської області або на неї може бути внесено подання прокурора протягом десяти днів з дня її винесення через Кіровський районний суд м. Кіровограда.

Суддя Кіровського районного суду м.Кіровограда ОСОБА_3