Справа №566/663/16-п
П О С Т А Н О В А

05 вересня 2016 року с.м.т. Млинів Рівненської області

Суддя Млинівського районного суду Рівненської області Лободзінський А.С., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, що надійшли від управління держпраці у Рівненській області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, жителя ІНФОРМАЦІЯ_3. Млинів Рівненської області, вул. Козацька, 13, начальника філії "Млинівський райавтодор" в с.м.т. Млинів Рівненської області, громадянина України, якому роз"яснено право, передбачені ст. 63 Конституції України, ст.268 КУпАП, до адміністративної відповідальності притягується вперше, за ч.1 ст.41 КзПП України,-

В С Т А Н О В И В:

Згідно протоколу від 30 червня 2016 року, який надійшов на розгляд до Млинівського районного суду Рівненської області від управління держпраці у Рівненській області, ОСОБА_1 притягується до адміністративної відповідальності по ч.1 ст.41 КзПП України за порушення вимог законодавства про працю.

За правилами ст. ст. 7, 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом та дотриманням принципу забезпечення законності.

Згідно ст.251 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення є тим доказом, на основі якого встановлюється наявність чи відсутність адміністративного правопорушення.

Оцінка доказів, в тому числі і протоколу про адміністративне правопорушення, грунтується на всебічному, повному і об"єктивному дослідженні всіх обставин в їх сукупності на основі закону.

Згідно п.39 Рішення Європейського Суду з прав людини від 9 червня 2011 року у справі "Лучанінова проти України" Європейський суд вказав, що за правопорушення у якому заявницю було визнано винною, передбачалось стягнення у вигляді штрафу або виправних робіт. З огляду на загальний характер законодавчого положення, яке порушила заявниця, а також профілактичну та каральну мету стягнень, передбачених цим положенням, Суд вважає, що провадження, про яке йдеться, є кримінальним для цілей застосування Конвенції (див. рішення у справах «Езтюрк проти Німеччини» (Ozturk v. Germany), від 21 лютого 1984 року, пп. 52-54, Series A № 73; «Лауко проти Словаччини» (Lauko v. Slovakia), 2 вересня 1998 року, пп. 56-59, Reports of Judgments and Decisions 1998-VI; та ухвалу щодо прийнятності у справі «Рибка проти України» (Rybka v. Ukraine), заява № 10544/03, від 17 листопада 2009 року). Той факт, що стягнення, застосоване до заявниці Тростянецьким районним судом,- штраф - було згодом замінено на зауваження, не може позбавити правопорушення, про яке йдеться, притаманного йому кримінального характеру.

Отже, Європейський Суд з прав людини визнав карним кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст.19 Конституції України Органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Згідно першого речення частини третьої статті 62 Конституції України обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях.

Конституційний Суд України у своєму рішення від 20 жовтня 2011 року по справі № N 1-31/2011, аналізуючи положення ст.62 Конституції України, зробив висновок , що обвинувачення не може бути обґрунтоване фактичними даними, одержаними в незаконний спосіб, а саме: "з порушенням конституційних прав і свобод людини і громадянина; з порушенням встановленого законом порядку, засобів, джерел отримання фактичних даних; не уповноваженою на те особою тощо".

Аналіз норм Конституції України, як норм прямої дії, та практики Європейського Суду з правл людини, яка згідно ст.17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини " є обов"язковою до застосування судами України, вказують на те, що зібрані у справі про адміністративне правопорушення докази з порушенням встановленого законом порядку, є недопустимими, а тому на таких доказах не може грунтуватись обвинувачення, яке ставиться в провину особі, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Розглядаючи протокол у справі про адміністративне правопорушення на предмет його допустимості, як доказу, на основі якого ОСОБА_1 звинувачується у порушенні вимог законодавства про працю, суд виходить з того, чи було дотримано, встановлений законом порядок проведення позапалнової перевірки філії "Млинівський райавтодор" за результатами якої складено даний протокол.

Як видно з наявної у справі копії виписки з Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців, основним видом діяльності філії "Млинівський райавтодор" є допоміжне обслуговування наземного транспорту. Філія є підрозділом Дочірнього Підприємства "Рівненський облавтодор" ВАТ " Державна акціонерна компанія" Автомобільні дороги України". Отже, філія вказаного підприємства є суб"єктом господарської діяльності.

Відповідно до ст. 6 Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", підставами для здійснення позапланових заходів є:

- подання суб'єктом господарювання письмової заяви до відповідного органу державного нагляду (контролю) про здійснення заходу державного нагляду (контролю) за його бажанням;

- виявлення та підтвердження недостовірності даних, заявлених у документах обов'язкової звітності, поданих суб'єктом господарювання;

- перевірка виконання суб'єктом господарювання приписів, розпоряджень або інших розпорядчих документів щодо усунення порушень вимог законодавства, виданих за результатами проведення планових заходів органом державного нагляду (контролю);

- бґрунтоване звернення фізичної особи про порушення субєктом господарювання її законних прав. Позаплановий захід у цьому разі здійснюється тільки за наявності згоди центрального органу виконавчої влади на його проведення;

- неподання у встановлений термін суб'єктом господарювання документів обов'язкової звітності без поважних причин, а також письмових пояснень про причини, які перешкоджали поданню таких документів;

- настання аварії, смерті потерпілого внаслідок нещасного випадку або професійного захворювання, що було пов'язано з діяльністю суб'єкта господарювання.

Під час проведення позапланового заходу з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов'язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення державного нагляду (контролю).

Фізичні особи, які подали безпідставне звернення про порушення субєктом господарювання вимог законодавства, несуть відповідальність, передбачену законом.

Проведення позапланових заходів з інших підстав, крім передбачених цією статтею, забороняється, якщо інше не передбачається законом або міжнародним договором України, згода на обов'язковість якого надана Верховною Радою України. З матеріалів вбачається, що протокол у справі про адміністративне правопорушення, складений головним державним інспектором Міщук Н.І. за результатами проведення позапланової перевірки додержання суб'єктами господарювання законодавства про працю та загальнообов'язкового державного соціального страхування. Підставою для проведення позапланової перевірки послужив лист Державної служби України з питань праці від 08.06.2016 року № 6300/4/4.1-ДП-16.

Проте, вказане звернення (лист) Державної служби України з питань праці, як видно, не входить до переліку наведених вище підстав, передбачених ст.6 Закону України " Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності ", які передбачають здійснення позапланових заходів державного нагляду ( контролю).

Відомостей про підтвердження законності підстав для проведення позапланової перевірки філії "Млинівський райавтодор", у відповідності зі ст.6 згаданого Закону, управління держпраці у Рівненській області в суд не представило. Вимог постанови суду від 28 липня 2016 року про усунення вказаних недоліків та належного оформлення матеріалів у справі про адміністративне правопорушення, не виконано.

Таким чином, відсутність у матеріалах справи відомостей, які б вказували на законність проведення позапланової перевірки з підстав, передбачених виключно ст.6 Закону України " Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності ", вказує на те, що одержані за результатами такої перевірки відомості та складений на цій основі протокол про адміністративне правопорушення є недопустимими доказами у справі, а тому на цих доказах не може грунтуватись звинувачення в порушенні вимог законодавства про працю, яке ставиться ОСОБА_1 в провину.

Відповідно до п.1 ч.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чном, в силу недопустимості доказів по справі, факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.41 КУпАП, свого підтвердження не знайшов.

Керуючись ст.ст.221, 247283,-285 КУпАП,-

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.41 КУпАП закрити у зв"язку з недоведеністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до судової палати з розгляду кримінальних справ і справ про адміністративні правопорушення апеляційного суду Рівненської області через Млинівський районний суд, шляхом подання апеляційної скарги в десятиденний строк з дня її проголошення.

Суддя: