Справа № 494/896/16-п
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12.09.2016 м. Березівка

Суддя Березівського районного суду Одеської області Римар І.А., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення, які надійшли від прокуратури Одеської області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянки України, паспорт серії КМ №341179, ідентифікаційний код НОМЕР_1, мешкає за адресою: вул. Ворошилова, 27/1, м. Березівка, Одеська область, завідувач сектору податків та зборів з юридичних осіб Березівської обєднаної державної податкової інспекції ГУ ДФС в Одеській області, до адміністративної відповідальності протягом року не притягувалась за частинами першою, другою статті 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення від 07.12.1984 року зі змінами та доповненнями (далі - КУпАП), -

ВСТАНОВИВ:

22.07.2016 року до Березівського районного суду Одеської області від прокуратури Одеської області надійшов матеріал про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, за вчинення правопорушення, передбаченого частинами першою, другою статті 172-7 КУпАП.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією від 21.07.2016 року вбачається, що ОСОБА_1 перебувала на посаді завідувача сектору податків та зборів з юридичних осіб Березівської обєднаної державної податкової інспекції ГУ ДФС в Одеській області. Згідно Положення про відділ оподаткування юридичних осіб Березівської ОДПІ, затвердженого наказом від 21.01.2015 р. №20, яким керується у роботі ОСОБА_1, до основних функцій відділу, крім інших входить також і контроль за своєчасністю, достовірністю, повнотою нарахування та сплати акцизного податку. Встановлено, що 26.10.2015 року до Березівської ОДПІ ГУ ДФС в Одеській області надійшла заява від ФОП ОСОБА_2В, який є чоловіком ОСОБА_1, про проведення документальної перевірки у звязку з припиненням діяльності. У звязку з вищевказаним, до Єдиного державного реєстру юридичних осіб та фізичних осіб-підприємців внесено відповідний запис від 21.10.2015 р. №1003187, також в АІС «Податковий блок» сформовано обхідний лист №884. У вказаному обхідному листі у графі «відділ (сектор) контролю за обігом та оподаткуванням підакцизних товарів» свій підпис поставила ОСОБА_1, зазначивши дату 20.01.2016 року. Вказаний підпис свідчить про те, що остання провела перевірку стосовно свого чоловіка ОСОБА_2 Таким чино, ОСОБА_1 підписавши вказаний обхідний лист, не повідомила безпосереднього керівника про наявність реального конфлікту інтересів, чим вчинила адміністративне правопорушення повязане з корупцією, передбачене ч. 1 с. 172-7 КУпАП. Крім того, під час перевірки та підписання обхідного листа в інтересах свого чоловіка ОСОБА_1 вчинила адміністративне правопорушення, повязане з корупцією, передбачене ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

В судових засіданнях 29.07.2016 року, 12.09.2016 року ОСОБА_1 права, передбачені статтею 268 КУпАП - розяснені. Порушник вину у скоєному адміністративному правопорушенні не визнала. Представник порушника та ОСОБА_1 зазначили, що 20.01.2016 року не підписувала та не могла підписувати обхідний лист №884 облікової справи платника податків ФОП ОСОБА_2, у звязку з прийняттям рішення про припинення діяльності, оскільки відповідно до наказу Березівської ОДПІ ГУ ДФС в Одеській області №92-в від 24.12.2015 року перебувала у відпустці з 13 січня2016 року по 22.01.2016 року включно. ОСОБА_1 вказала, що підпис замість неї поставила її колега ОСОБА_3, яка саме відповідає за своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати акцизного податку. ОСОБА_1 пояснила, що в АІС «Податковий блок» зазначено прізвища лише начальників відділів, самостійно змінити прізвище не мала змоги, оскільки не має доступу такої функції.

Під час судового засідання представник порушника також заявив клопотання про закриття провадження по справі у звязку зі спливом строку притягнення до відповідальності ОСОБА_1Ю на підставі пункту 7 частини 1 статті 247 КУпАП. Окрім цього, вказав, що вини у скоєнні адміністративного правопорушення не встановлено, а тому справа підлягає закриттю у звязку з відсутністю складу та події адміністративного правопорушення.

Прокурор Комінтернівської місцевої прокуратури Одеської області ОСОБА_4 в судовому засіданні вказав, що в частині перебування у відпустці ОСОБА_1 не заперечує, проте наполягає на визнанні винуватості у вчиненні адміністративного правопорушення її за частинами 1, 2 статті 172-7 КУпАП, з підстав викладених у протоколі. Щодо закриття справи за пунктом 7 частини першої статті 247 КУпАП вказав на розсуд суду.

Допитана у судовому засіданні свідок ОСОБА_3 повідомила, що підписалась замість ОСОБА_1 в зазначеному вище обхідному листі, оскільки ОСОБА_1 на час підписання обхідного листа перебувала у відпустці. Також ОСОБА_3 зазначила, що з 26.10.2015 року по 20.01.2016 року працювала на посаді інспектору з контролю акцизного збору, та відповідно мала право підпису в графі, яка саме стосувалась акцизного збору. Змінювати прізвище програмою не передбачено.

Вислухавши пояснення порушника, представника, прокурора, допитавши свідка, дослідивши та оцінивши докази по справі, суд доходить наступного висновку.

Відповідно до частини третьої статті 38 КУпАП передбачено: «Адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, повязаного з корупцією, а також правопорушень, передбачених статтями 164-14, 212-15, 212-21 цього Кодексу, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення».

Суд вважає помилковим твердження представника порушника про закриття провадження в справі про адміністративне правопорушення за п. 7 частиною першою статті 247 КУпАП, оскільки, як встановлено матеріалами справи, протокол про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією складений 21 липня 2016 року (тобто три місяці з дня виявлення не сплинуло), а факт підписання обхідного листа зазначено 20.01.2016 року (тобто два роки з дня вчинення також не сплинуло).

Водночас, згідно ст. 254 КУпАП «Про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності…».

Відповідно до ст. 280 КУпАП «Орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи».

Як встановлено вище та підтверджено матеріалами справи, відносно ОСОБА_1 складено протокол про адміністративне правопорушення, повязане з корупцією від 21 липня 2016 року передбачене частиною першою та частиною другою статті 172-7 КУпАП.

Однак, у судовому засіданні порушник та її представник з вказаним протоколом не погодились. Окрім цього, ОСОБА_1 виклала свої заперечення щодо складеного протоколу у його змісті, а тому вказані обставини у протоколі від 21 липня 2016 року є недоведеними та підлягають встановленню під час розгляду справи.

Згідно ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Відповідно до ст. 251 КУпАП передбачено: «Доказами у справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами».

Суд вважає зазначити, що суб'єкт владних повноважень (прокурор) мав би, використовуючи свої повноваження, у спосіб, що передбачений чинним законодавством, з'ясувати всі обставини, що мають значення для складання протоколу про притягнення до адміністративної відповідальності порушника.

Крім того, відповідно до позиції Європейського суду з права людини /справа «Надточій проти України» ( заява №7460/03)/ Уряд України визнає карний кримінально-правовий характер Кодексу України про адміністративні правопорушення. Оскільки справа за своєю суттю є кримінальною, то адміністративні правопорушення підпадають під гарантії ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод. Згідно з п.а ч.3 ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04.11.50р. кожен, кого обвинувачено у вчиненні кримінального правопорушення, має бути негайно і детально поінформованим зрозумілою для нього мовою про характер і причину обвинувачення проти нього

При цьому, вказані вимоги Закону прокурором, належним чином не дотримані, та всупереч вимог ст.6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ст.256 КУпАП, належним чином не досліджено обставини, що підлягають доказуванню у даній справі.

Статтею 8 КУпАП передбачено: «Особа, яка вчинила адміністративне правопорушення, підлягає відповідальності на підставі закону, що діє під час і за місцем вчинення правопорушення…Провадження в справах про адміністративні правопорушення ведеться на підставі закону, що діє під час і за місцем розгляду справи про правопорушення.»

Відповідно до частини першої та частини другої статті 172-7 КУпАП передбачено: «Неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів - тягне за собою накладення штрафу від ста до двохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян. Вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів -тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот до чотирьохсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян».

Разом з цим, згідно статті 7 КУпАП «ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом. Провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності»

Положеннями статті 252 КУпАП зазначено, «що орган (посадова особа) приймає рішення на підставі досліджених доказів, оцінюючи їх за своїм внутрішнім переконанням, яке ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю».

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України «Про запобігання корупції» «реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень».

Оцінюючи докази у справі, суд доходить висновку, що підпис зазначений у обхідному листі №884 відносно ФОП ОСОБА_2 (навпроти - графи: «Відділ (сектору спеціаліст) контролю за обігом та оподаткуванням підакцизних товарів; дата -20.01.2016 року; посадова особа ОСОБА_1Ю.), зазначений іншою особою, оскільки згідно наказу Березівської ОДПІ ГУ ДФС в Одеській області №92-в від 24 грудня 2015 року, ОСОБА_1 з 13 січня 2016 року по 22 січня 2016 року перебувала у відпустці, що виключає можливість проставляння нею відповідного підпису.

Більш того, у судовому засіданні свідок ОСОБА_3 повідомила, що саме вона підписалась замість ОСОБА_1 в зазначеному вище обхідному листі, оскільки ОСОБА_1 на час підписання обхідного листа перебувала у відпустці. ОСОБА_3 на той час працювала на посаді інспектору з контролю акцизного збору та відповідно мала право підпису в графі, яка саме стосувалась акцизного збору, однак змінювати прізвище відповідною програмою не передбачалось можливим.

Відповідно до ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції» правопорушення, повязане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність;

У матеріалах даної адміністративної справи відсутні переконливі докази, які б свідчили про умисність або корисливий мотив діяння або бездіяльності ОСОБА_1 при виконанні нею своїх службових обов'язків.

Вина особи, яка притягується до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватися на припущеннях, усі сумніви, щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь, згідно ст. 62 Конституції України.

Практика Європейського суду з прав людини у рішеннях від 07.11.2002 року по справі «Лавентес проти Латвії» та від 08.02.2011 року по справі «Берктай проти Туреччини» наголосив, що оцінюючи докази, суд застосовує принцип доведення «за відсутності розумних підстав для сумніву, що може бути результатом цілої низки ознак або достатньо вагомих, чітких і узгоджених між собою неспростовних презумцій».

Судом не встановлено наявність реального конфлікту інтересів з боку ОСОБА_1 та наявність у її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого частиною першою та частиною другою статті 172-7 КУпАП, а тому суд доходить висновку про закриття провадження по справі у відповідності до пункту першого частини першої статті 247 КУпАП.

Відповідно до пункту першого частини першої статті 247 КУпАП «провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутності події і складу адміністративного правопорушення».

Керуючись статтями 247, 283, 284 КУпАП, суд-

ПОСТАНОВИВ :

Справу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, за частинами першою та другою статті 172-7 КУпАП - закрити на підставі пункту першого частини першої статті 247 КУпАП,

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Одеської області через Березівський районний суд Одеської області протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя І.А. Римар