АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД МІСТА КИЄВА
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 липня 2016 року суддя Апеляційного суду міста Києва Мосьондз І.А., розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Дарницького районного суду міста Києва від 15 квітня 2016 року, -

ВСТАНОВИВ:

Постановою Дарницького районного суду міста Києва від 15 квітня 2016 року ОСОБА_1 визнано винуватим у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164-14 КУпАП, та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі вісімсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 13 600 грн. у дохід держави.

Не погоджуючись з даним рішенням суду, ОСОБА_1 подав апеляційну скаргу, в якій просить оскаржувану постанову скасувати, як незаконну, через неправильне застосування судом норм матеріального права.

В обґрунтування апеляційних вимог зазначає, що судом першої інстанції невірно встановлено, що вимога про надання учасниками оригіналу листа виробника (лист-авторизації), передбачена в пункті 7 розділу III Документації, стосується підтвердження відповідності учасника кваліфікаційним критеріям, виходячи із загальної планової кількості товарів. Вважає, що така вимога не суперечить вимогам пункту 5.2 наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України «Про особливості укладання рамкових угод» від 24.04.2012 року № 504.

З його позиції, не відповідають дійсності і висновки суду про те, що додаток №5 Документації не містить вимоги щодо надання документів, передбачених п.1-1 ч. 1 ст.17 Закону про закупівлі, оскільки, станом на дату проведення закупівлі вказана норма Закону не набрала чинності.

Крім цього, станом на дату проведення відкритих торгів функціонування Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов'язані з корупцією правопорушення не здійснювалось, а отже у комітету з конкурсних торгів лікарні були відсутні підстави для включення в додаток 5 Документації документів, передбачених п.1-1 ч. 1 ст.17 Закону про закупівлі.

Також зазначає, що в акті ревізії Державної фінансової інспекції в місті Києві від 09.02.2016 року відсутній висновок про наявність в його діях порушень законодавства про державні закупівлі, на які є посилання в протоколі про адміністративне правопорушення.

Оскільки акт ревізії від 09.02.2016 року не можна вважати належним доказом його вини з зазначених вище підстав, а матеріали справи не містять інших доказів, висновки суду про наявність в його діях адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164-14 КУпАП вважає необґрунтованими.

За наслідками розгляду апеляційної скарги просить постанову суду скасувати, а провадження по справі закрити у зв'язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення.

Також ОСОБА_1 подав клопотання про поновлення йому строку на апеляційне оскарження, оскільки постанову суду першої інстанції він отримав лише 27.05.2016 року після чого звернувся зі скаргою до суду апеляційної інстанції.

Перевіривши матеріали справи про адміністративне правопорушення, заслухавши пояснення ОСОБА_1 та його захисника ОСОБА_2, які підтримали апеляційну скаргу та просили її задовольнити, проаналізувавши доводи апеляційної скарги, суд приходить до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи про адміністративне правопорушення, судовий розгляд відбувався у відсутності ОСОБА_1, без належного його повідомлення, а оскаржувана постанова була направлена йому засобами поштового зв'язку та отримана ним 24.05.2016 року. З огляду на наведені обставини, суд апеляційної інстанції вважає клопотання ОСОБА_1 обґрунтованим, у зв'язку з чим поновлює йому строк на апеляційне оскарження.

Згідно оскаржуваної постанови головним державним інспектором Державної фінансової інспекції в місті Києві 10.03.2016 року складено протокол про адміністративне правопорушення про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164-14 КУпАП, за змістом якого 09 лютого 2016 року в Київській міській клінічній лікарні № 1 за результатами проведення ревізії фінансово-господарської діяльності Київської міської клінічної лікарні № 1 за період з 01.04.2012 року по 01.01.2016 року працівниками Державної фінансової установи у м. Києві було виявлено порушення в застосуванні процедури закупівлі з порушенням законодавства про здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг за державні кошти, в тому числі оформлення документації конкурсних торгів (кваліфікаційної документації) з порушенням законодавства про здійснення процедури відкритих торгів (за рамковою угодою) на закупівлю інструментів і приладів медичних, хірургічних та стоматологічних (код ДК 016-2010 32.50.1) відповідно до протоколу засідання комітету з конкурсних торгів від 20.10.2015 року № 13, підписаного заступником головного лікаря з екстреної медичної допомоги та медицини катастроф - членом комітету з конкурсних торгів ОСОБА_1, в пункт 7 розділу 3 документації конкурсних торгів внесено вимоги до учасників щодо підтвердження відповідності кваліфікаційним критеріям, виходячи із загальної планової кількості товарів за рамковими угодами, окрім того до додатку № 5 документації конкурсних торгів не включено вимоги щодо надання документів в підтвердження наявності у учасника антикорупційної програми чи уповноваженого з антикорупційної програми, тобто ОСОБА_1 порушив п.11 ч.1 ст. 17 ЗУ «Про здійснення державних закупівель» від 10.04.2014 року № 1197V-ІІ та суперечить вимогам п.5.2 наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України «Про особливості укладання рамкових угод» від 24.04.2012 року № 504.

Положеннями статей 251 та 252 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному та об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом та правосвідомістю.

Проте, апеляційним переглядом встановлено, що суд першої інстанції не дотримався зазначених вимог закону при прийнятті рішення про наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч.3 ст.17 Закону України «Про здійснення державних закупівель» замовник не вимагає від учасника документи та інформацію, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 1 і 6 частини першої цієї статті, а також інформацію, що міститься у відкритих єдиних державних реєстрах, доступ до яких є вільним.

Відповідно до положень п.1 розділу II ЗУ «Про внесення змін до деяких законів України у сфері державних закупівель щодо приведення їх у відповідність із міжнародними стандартами та вжиття заходів з подолання корупції» від 15.09.2015 року № 679-VIII, абзаци третій та четвертий підпункту 11 пункту 1 розділу І цього Закону, набирають чинності з моменту початку функціонування Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов'язані з корупцією правопорушення.

Таким чином, слушними є доводи апеляційної скарги про те, що на момент затвердження документації конкурсних торгів вказаний реєстр ще не функціонував, а тому у генерального замовника були відсутні підстави для включення в додаток 5 документації конкурсних торгів вимоги щодо документального підтвердження відсутності підстав зазначених в п.11 ч.1 ст.17 ЗУ «Про здійснення державних закупівель».

Також суд апеляційної інстанції визнає обґрунтованими посилання ОСОБА_1 на те, що умова конкурсних торгів про надання «оригіналу листа виробника» передбачена для упередження будь-яких спроб фальсифікації товару та підтвердження можливості дотримання учасником строків поставки товару, а не для підтвердження відповідності кваліфікаційним критеріям виходячи із загальної планової кількості товарів.

Згідно з п.7 розділу III порядку заповнення документації конкурсних торгів, що затверджений наказом Мінекономрозвитку від 26.07.2010 року № 919 (зареєстрованим у Мін'юсті 10.08.2010 за № 653/17948) «Про затвердження стандартної документації конкурсних торгів» учасники процедури закупівлі повинні надати в складі пропозицій конкурсних торгів документи, які підтверджують відповідність пропозиції конкурсних торгів учасника технічним, якісним, кількісним та іншим вимогам до предмета закупівлі, встановленим замовником. Замовником зазначаються вимоги до предмета закупівлі згідно з частиною другою статті 22 Закону.

Таким чином, з метою запобігання поставки замовникам фальсифікованого товару та підтвердження можливості дотримання строків поставки товару генеральним замовником включено до переліку документів, які надають учасники, «оригінал листа виробника» (представництва, філії-якщо повноваження поширюються на територію України), в якому має бути зазначено, що виробник підтверджує можливість поставки товару, який є предметом закупівлі (вказати номер та дату оприлюднення оголошення про проведення процедури закупівлі), у кількості, зі строками придатності та в терміни, визначені цією документацією та пропозицією конкурсних торгів учасника.

З огляду на викладене, суд апеляційної інстанції вважає, що матеріали провадження не містять належних та достатніх доказів, якими доводиться вина ОСОБА_1 у вчиненні порушення в застосуванні процедури закупівлі з порушенням законодавства про здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг за державні кошти, в тому числі оформлення документації конкурсних торгів (кваліфікаційної документації) з порушенням законодавства про здійснення процедури відкритих торгів (за рамковою угодою) на закупівлю товарів, а тому рішення суду про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.164-14 КУпАП є незаконним та підлягає скасуванню, а провадження по справі закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП.

З цих підстав апеляційна скарга ОСОБА_1 підлягає задоволенню,

На підставі викладеного, керуючись ст. 294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.

Постанову Дарницького районного суду міста Києва від 15 квітня 2016 року, якою ОСОБА_1 визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164-14 КУпАП, та накладено на нього стягнення у виді штрафу в розмірі вісімсот неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 13 600 грн.в дохід держави, - скасувати.

Провадження в справі на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП закрити, за відсутністю в діях ОСОБА_1 події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.164-14 КУпАП.

Постанова суду є остаточною та оскарженню не підлягає.

Суддя І. Мосьондз