печерський районний суд міста києва
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

07 липня 2016 року суддя Печерського районного суду м. Києва Шапутько С. В., розглянувши матеріали, які надійшли з Рахункової палати, про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, працюючого на посаді заступника директора з економічних та господарських питань Державної наукової установи «Науково - практичний центр профілактичної та клінічної медицини», проживаючого за адресою АДРЕСА_1

- за ч. 1 ст. 164-14 КУпАП, -

встановив:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 19.05.2016 ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 статті 164-14 КУпАП, за наступних обставин:

відповідно до частини першої статті 2 Закону про закупівлю цей Закон застосовується до всіх замовників та закупівель товарів, робіт і послуг, за умови, що вартість предмета закупівлі (без урахування податку на додану вартість), товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 100 тисяч гривень, а робіт - 1 мільйон гривень.

Частиною п'ятою вказаної статті Закону встановлено, що забороняється укладання договорів, які передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур, визначених цим Законом.

Забороняється укладання договорів, які передбачають оплату замовником товарів, робіт і послуг до/без проведення процедур закупівель, крім випадків, передбачених цим Законом (частина четверта статті 40 Закону про закупівлю).

Згідно з п. 1 Інструкції щодо заповнення форми річного плану закупівель, затвердженої наказом Мінекономрозвитку "Про затвердження форм документів у сфері державних закупівель" від 26.07.2010 № 922 (у редакції Мінекономрозвитку від 27.12.2011 № 428) річний план закупівель складається щодо закупівель, очікувана вартість яких дорівнює або більше сум, що зазначені в частині першій статті 2 Закону України "Про здійснення державних закупівель". У разі якщо очікувана вартість закупівлі є меншою сум, зазначених у частині першій статті 2 Закону, такий предмет закупівлі відображається в додатку до річного плану, який складається в довільній формі та підписується головою комітету з конкурсних торгів або особою, яка виконує його обов'язки.

В порушення частини п'ятої статті 2 Закону про закупівлю комітетом з конкурсних торгів штучно поділено предмети закупівлі з метою уникнення від проведення процедур державних закупівель, передбачених Законом. Зокрема, комітетом прийнято незаконні рішення щодо включення до додатку 1 річного плану закупівель на 2014 та 2015 роки предметів закупівлі згідно з такими протоколами:

Згідно з Протоколом № ККТ-30/2 від 16.07.2015 щодо внесення змін до річного плану закупівель та додатку 1 річного плану закупівель на 2015 рік Голова Комітету ОСОБА_1 запропонував, враховуючи неможливість проведення закупівлі «Ремонтування та технічне обслуговування іншого електричного устаткування» на загальну суму 150 000,0 грн, у зв'язку з тим, що процедура двічі була відмінена з причини подання лише однієї пропозиції, внести зміни до річного плану закупівель: виключити вищезазначену закупівлю та вивільнені кошти перенаправити на закупівлю послуг із заправки катриджів до принтерів та багатофункціональних пристроїв на суму 75 000,0 грн. та на закупівлю послуг з технічного обслуговування та поточного ремонту оргтехніки на суму 75 000,0 грн.

Проте, в рішенні Комітету не зазначені коди Державного класифікатора, за якими буде здійснено таке перенаправлення коштів. Як видно з додатку 1 до річного плану закупівель, підписаного Головою Комітету ОСОБА_1: 75 000,0 грн. спрямовано на «ремонтування комп'ютерів і периферійного устаткування» (код 95.11.1) та 75 000,0 грн. на «Ремонтування та технічне обслуговування іншого електричного устаткування» (код 33.14.1) - загальна вартість якої складає 99 435,99 грн.

При цьому комітет прийняв незаконне рішення щодо подальшого незастосування норм Закону про закупівлю. Так, згідно з пунктом 4 частини першої статті 39 Закону про закупівлю переговорна процедура закупівлі застосовується замовником як виняток у разі якщо замовником було двічі відмінено процедуру закупівлі через відсутність достатньої кількості учасників. Тобто Комітет мав прийняти рішення щодо застосування переговорної процедури та укласти з єдиним учасником договір на закупівлю.

Такі дії Комітету свідчать про уникнення від застосування норм Закону закупівлю та поділ предмета закупівлі, чим порушено частину п'яту статті закону про закупівлю, а кошти у розмірі 150 000, 0 грн. використані незаконно.

В судовому засіданні ОСОБА_1 винним себе не визнав та пояснив, що процедура запиту цінових пропозицій на закупівлю «Ремонтування та технічне обслуговування іншого електричного устаткування» була оголошена 03.06.2015 року. У зв'язку із наданням до участі менш ніж двох пропозицій, 16.06.2016 була відмінена. Повторно процедура на закупівлю була оголошена 26.06.2016. Одночасно при оголошенні процедури закупівлі були зміненні істотні умови закупівлі порівняно з попередньою процедурою від 03.06.2015, а саме змінився строк надання послуг з червень - грудень 2015 на липень - грудень 2015, кількість одиниць обладнання змінена відповідно до фактичної потреби на той час, але у зв'язку з наданням до участі у конкурсі менш ніж дві пропозиції також була відмінена. В подальшому, у зв'язку з неможливістю надання послуг за період, що зменшився до кінця календарного року дана закупка стала недоцільною. Комітетом з конкурсних торгів було прийнято рішення перенаправити звільнені кошти на інші предмети, закупивши предмети відповідно до виробничої необхідності.

Вислухавши пояснення особи, на яку складено протокол про адміністративне правопорушення, дослідивши матеріали справи, суддя надходить до таких висновків.

Статтею 39 Закону України «Про здійснення державних закупівель» передбачено, що переговорна процедура закупівлі відміняється замовником у разі:

1) якщо замовником допущено порушення порядку оприлюднення інформації про застосування переговорної процедури закупівлі, визначеного цим Законом, та/або порушення, які вплинули на об'єктивність визначення переможця процедури закупівлі;

2) неможливості усунення порушень, що виникли через виявлені порушення законодавства з питань державних закупівель;

3) відсутності подальшої потреби в закупівлі товарів, робіт і послуг;

4) скорочення видатків на здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг;

5) непідписання учасником договору про закупівлю у строк, установлений замовником під час проведення переговорів з учасником (учасниками) переговорної процедури закупівлі.

Враховуючи, вимоги п. 3 ст. 39 Закону України «Про здійснення державних закупівель» переговорна процедура закупівлі відміняється замовником у разі подальшої відсутності потреби в закупівлі товарів, оскільки на момент відміни другої процедури тендеру відпала потреба на закупівлю послуги «Ремонтування та технічне обслуговування іншого електричного устаткування», з метою раціонального використання бюджетних коштів, тендерним комітетом було прийнято рішення на закупку предметів, згідно виробничої необхідності на той час, а тому не можна стверджувати, про порушення вимог вказаного Закону.

Частиною 1 ст. 2 Закону України «Про здійснення державних закупівель» передбачено, що цей Закон застосовується до всіх замовників та закупівель товарів, робіт та послуг за умови, що вартість закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1 мільйон 500 тисяч гривень. Вартість предмета закупівлі товарів, робіт і послуг, встановлена в абзаці першому цієї частини, переглядається кожні 12 місяців з урахуванням індексів споживчих цін, індексів цін виробників промислової продукції. За результатами перегляду Кабінет Міністрів України вносить, за необхідності, до Верховної Ради України проект закону про внесення змін до цього Закону.

Крім того, ч. 5 ст. 2 Закону України «Про здійснення державних закупівель» забороняє ділити предмет закупівлі на частини з метою уникнення проведення процедури відкритих торгів або застосування цього Закону.

В судовому засіданні було встановлено, що в даному випадку вжито всіх заходів щодо проведення процедури відкритих торгів, а перерозподіл коштів здійснено з метою забезпечення першочергових потреб лікарні.

Відповідно до ст. 280 КУпАП, при розгляді справи про адміністративне правопорушення орган (посадова особа) зобов'язані з'ясувати зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні.

Пункт 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП передбачає, що провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Орган (посадова особа) при розгляді справ про адміністративне правопорушення оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, як це визначено ст. 252 КУпАП.

За таких обставин, оцінивши докази у справі, що оцінені у їх сукупності, за своїм внутрішнім переконанням та з точки зору належності, допустимості та достатності для висновку про вчинення особою адміністративного правопорушення, вважаю відсутнім в діях ОСОБА_1 склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 164-14 КУпАП, у зв'язку з чим провадження у справі слід закрити.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 7, 41, 247, 252, 266, 280 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ч. 1 ст. 164-14 КУпАП - закрити у зв'язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду м. Києва через Печерський районний суд м. Києва особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом 10 днів з дня її винесення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подачу апеляційної скарги.

Суддя С. В. Шапутько