Справа № 360/1388/16-п
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 серпня 2016 року смт.Бородянка

Суддя Бородянського районного суду Київської області Стасенко Г.В., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.212-3 КУпАП, яка надійшла з Секретаріату Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини, відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, яка працює на посаді секретаря Бородянської селищної ради Бородянського району Київської області, проживає в ІНФОРМАЦІЯ_3, ідентифікаційний номер НОМЕР_1,

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколами про адміністративні правопорушення, до Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини зі скаргою звернувся ОСОБА_2 (далі - потерпілий) щодо порушення Бородянською селищною радою Київської області (далі - рада) його права на доступ до публічної інформації.

У ході провадження було встановлено, що потерпілий звернувся до ради із двома запитами, що зареєстровані в раді 21 квітня 2016 року стосовно надання:

-належним чином завіреної копії Порядку розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності на території смт.Бородянка;

-належним чином завіреної копії Комплексної схеми розміщення тимчасових споруд для провадження підприємницької діяльності на території смт. Бородянка, та стосовно надання інформації/документів:

-щодо наявності фактів (випадків) звернення до Бородянського селищного голови, Бородянської селищної ради, її органів та посадових осіб стосовно факту розміщення тимчасової споруди (АГЗП) на земельній ділянці кадастровий номер :05:004:0010, що розташована в смт.Бородянка по вул.Київській, площею 0,1 га;

-щодо наявності фактів (випадків) звернення від Бородянського селищного голови, Бородянської селищної ради, її органів та посадових осіб до правоохоронних, реєстраційних або інших органів державної влади, уповноважених здійснювати наглядові функції стосовно розміщення тимчасової споруди (АГЗП) на земельній ділянці кадастровий номер :05:004:0010, що розташована по вул.Київській в смт.Бородянка Київської області.

Відповіді на вказані запити було надано листами від 06 травня 2016 року за № 02-09-558 та № 02-09-559.

Вбачається, що відповіді було надано з порушенням строків, встановлених Законом України "Про доступ до публічної інформації".

З огляду на викладене Представником Уповноваженого Верховної Ради України з прав людини ОСОБА_3 до ради був направлений запит від 30 червня 2016 року № 11/14-266923-1.16/10-132 з вимогою, зокрема, щодо надання копій запитів потерпілого та відповідей на них та надання пояснень особи, відповідальної за розгляд запитів потерпілого.

Відповідно до частини першої статті 1 Закону України "Про доступ до публічної інформації " (далі - Закон) публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб'єктами владних повноважень своїх обов'язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб'єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом.

Відповідно до п.1 частини першої статті 3 Закону право на доступ до публічної інформації гарантується обов'язком розпорядників інформації надавати та оприлюднювати інформацію, крім випадків, передбачених законом.

Розпорядники інформації зобов'язані, зокрема, надавати та оприлюднювати достовірну, точну та повну інформацію, а також у разі потреби перевіряти правильність та обєктивність наданої інформації і оновлювати оприлюднену інформацію (пункт 6 частини першої статті 14 Закону).

Відповідно до частини першої статті 20 Закону розпорядник інформації має надати відповідь на запит на інформацію не пізніше пяти робочих днів з дня отримання запиту.

Відповідно до частини четвертої статті 20 Закону у разі якщо запит стосується надання великого обсягу інформації або потребує пошуку інформації серед значної кількості даних, розпорядник інформації може продовжити строк розгляду запиту до 20 робочих днів з обґрунтуванням такого продовження. Про продовження строку розпорядник інформації повідомляє запитувача в письмовій формі не пізніше пяти робочих днів з дня отримання запиту.

Тобто частина четверта статті 20 Закону надає можливість розпоряднику продовжити строк розгляду запиту на інформацію до 20 робочих днів. Однак передбачено лише дві підстави для такого продовження: 1) необхідність надання на запит великого обсягу інформації; або 2) потреба пошуку інформації серед значної кількості даних.

Поняття "великий обсяг інформації", "значна кількість даних" є оціночними, тому можливість застосування цієї норми вирішується розпорядником з огляду на те, чи дозволяють стан його забезпечення компютерною, копіювальною технікою, умови зберігання інформації надати відповідь у пятиденний строк (наприклад, інформація може знаходитися у кількох віддалених приміщеннях або є необхідність пошуку інформації серед значної кількості невпорядкованих даних).

При продовженні строку розгляду запиту до 20 робочих днів запитувачеві не пізніше пятого робочого дня з дати отримання запиту надсилається відповідне письмове повідомлення. Вказане повідомлення має бути надіслане на адресу, яку надано запитувачем для листування.

Продовження строку розгляду запиту на інформацію до 20 робочих днів передбачає надання відповіді на нього як тільки вона буде підготовлена - у проміжку часу від дати повідомлення особи про продовження строку розгляду до спливу двадцяти робочих днів з дати отримання запиту.

У випадку продовження строку розгляду запиту перебіг 20-денного строку починається з дня, наступного за днем отримання запиту, а не з дня надіслання запитувачу повідомлення про продовження строку розгляду його запиту.

Таким чином, розпорядник інформації повинен відповідати на інформаційні запити громадян протягом 5 днів, а у виключних випадках - у межах 20-денного строку.

Проте, відповіді на вказані запити були надані листом від 06 травня 2016 року № 02-09-558 та листом від 06 травня 2016 року № 02-09-559, тобто запитувану потерпілим інформацію було надано з порушенням строку, встановленого статтею 20 Закону.

Відповідно до пункту 5 частини першої статті 24 Закону України "Про доступ до публічної інформації" відповідальність за порушення законодавства про доступ до публічної інформації несуть особи, винні у несвоєчасному наданні інформації.

Відповідно до листа від 11 липня 2016 року № 02-35-998 за підписом селищного голови ОСОБА_4 особою, відповідальною за надання відповідей на запити потерпілого, є секретар ради - ОСОБА_1.

В діях ОСОБА_1 вбачається склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.212-3 КУпАП, а саме несвоєчасне надання інформації.

При розгляді справи ОСОБА_1 суду пояснила, що 21 квітня 2016 року до Бородянської селищної ради Київської області, дійсно, надійшли два запити щодо доступу до публічної інформації від ОСОБА_2 і їй селищним головою було доручено підготувати відповіді на запити. Проте, з наступного дня, з саме з 22 квітня 2016 року по 28 квітня 2016 року включно, вона перебувала на лікарняному, а в подальшому, після виходу з лікарняного на роботу, протягом п'яти робочих днів вона підготувала необхідну інформацію і направила заявнику за підписом селищного голови.

Пояснення ОСОБА_1 підтверджуються копією довідки КЗ БРР "Бородянська центральна районна лікарня" від 22 квітня 2016 року № 75 про тимчасову непрацездатність, згідно з якою ОСОБА_1 перебувала на лікарняному з 22 квітня 2016 року по 28 квітня 2016 року, включно, та доданими до протоколів копіями документів, що в сукупності виключає вину ОСОБА_1 у несвоєчасній підготовці відповідей на запити заявника.

Крім того суду не надано доказів, що ОСОБА_1 є відповідальною особою Бородянської селищної ради за надання публічної інформації.

Оцінюючи викладене, вважаю, що оскільки доказів вини ОСОБА_1 не надано, то провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.212-3 КУпАП, відносно ОСОБА_1 необхідно закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись п.1 ст.247, ст.284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст.212-3 КУпАП, відносно ОСОБА_1 закрити за відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області через Бородянський районний суд протягом 10 днів з дня її винесення.

СуддяОСОБА_5