ЖОВТНЕВИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА ДНІПРОПЕТРОВСЬКА
_____________________________________________________________________________________
Справа №201/9550/16п
Провадження № 3/201/1579/2016
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 серпня 2016 рокум. Дніпропетровськ

Суддя Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська Ходаківський М.П., розглянувши справу про адміністративне правопорушення, що надійшла від Національного банку України, відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, працюючого головою правління ПАТ КБ «ПриватБанк», що проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, притягнутого за ст. 18834 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

До Жовтневого районного суду м. Дніпропетровська надійшов протокол складений 18 травня 2016 керівником інспекційної групи начальником відділу перевірок банків та фінансових установ Управління нагляду Департаменту фінансового моніторингу Національного банку України ОСОБА_2, у звязку із тим, що ОСОБА_1 як головою правління банку не забезпечено надання документів/інформації на запити інспекційної групи на отримання документів, складені на його імя. Інспекційною групою було направлено запити від 06 квітня 2016 та 11 травня 2016 року. Однак запитувані документи інспекційній групі не були надані. Таким чином, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене статтею 18834 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_1 не зявився, його представник ОСОБА_3 у судовому засіданні зазначила, що протокол складено всупереч вимогам чинного законодавства, а в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення.

Представник Національного банку України підтримав обставини, викладені у протоколі про адміністративне правопорушення, та просив притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності.

Суд, вислухавши пояснення учасників процесу, вивчивши матеріали адміністративної справи, у їх сукупності, дійшов наступного правового висновку.

Так, положення ст. 188-34 КУпАП передбачають відповідальність за невиконання законних вимог посадових осіб суб'єктів державного фінансового моніторингу стосовно усунення порушень законодавства щодо запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, абофінансуванню тероризму, або створення перешкод для виконання покладених на них обов'язків.

Таким чином, обєктивною стороною адміністративного правопорушення, визначеного ст. 188-34 КУпАП, є невиконання законних вимог посадових осіб суб'єктів державного фінансового моніторингу стосовно усунення порушень законодавства щодо запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, абофінансуванню тероризму, або створення перешкод для виконання покладених на них обов'язків.

На підставі ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до ст.1 КУпАП завданням цього Кодексу є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції, законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов'язків, відповідальності перед суспільством.

Стаття 9 КУпАП зазначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» зобов'язано суди застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерела права, а Європейський Суд з прав людини притримується у своїх рішеннях позиції, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають із співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа "Коробов проти України" № 39598/03 від 21.07.2011), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the UnitedKingdom), п. 161, Series A заява № 25).

Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 247 Кодексу України про адміністративні правопорушення провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю у зв'язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, з огляду на наявні в матеріалах справи письмові відповіді на запити інспекційної групи Національного банку України голови правління ПАТ КБ «ПриватБанк» та те, що в складеному протоколі не визначено в чому саме полягало створення перешкод в проведенні інспекційною групою перевірки, суд прийшов до висновку, що підстави для притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності відсутні.

За таких обставин, зібраними та дослідженими в суді доказами встановлено, що провадження у адміністративній справі відносно ОСОБА_1 необхідно закрити, у зв'язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

На підставі наведеного, керуючись ст.ст. 33, 38, 184-40, 247, 254, 256, 268, 283-285 КУпАП, суд -

ПОСТАНОВИВ:

Провадженні у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 188-34 КУпАП закрити у звязку з відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанову може бути оскаржено до апеляційного суду Дніпропетровської області через Жовтневий районний суд м. Дніпропетровська протягом десяти днів з дня винесення постанови.

СуддяОСОБА_4