Справа № 308/4950/16-п
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

05 липня 2016 року м. Ужгород

Суддя Ужгородського міськрайонного суду Закарпатської області Фазикош О.В., з участю представника Закарпатської митниці ДФС України ОСОБА_1Я, розглянувши адміністративні матеріали про порушення митних правил, передбачене ч. 1 ст. 483 МК України відносно громадянина ОСОБА_2 ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, мешканця ОСОБА_2, м. Сніна, вул. Калінчакова, 2089/36,-

ВСТАНОВИВ:

До Ужгородського міськрайонного суду надійшли матеріали адміністративної справи про порушення митних правил , передбачене ч. 1 ст. 483 МК України відносно громадянина ОСОБА_2 ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, мешканця ОСОБА_2, м. Сніна, вул. Калінчакова, 2089/36.

Згідно протоколу про порушення митних правил 08.03.2016 року о 09 годині 21хвилин в зону митного контролю митного поста "М.Березний" Закарпатської митниці ДФС заїхав легковий автомобіль марки «BMW 528 іА» з реєстраційними номерними знаками ОСОБА_2 SV 724 AS, під керуванням громадянина ОСОБА_2 ОСОБА_3, який слідував із ОСОБА_2 до України в приватних справах.

Як підставу для переміщення на митну територію України зазначеного автомобіля гр. ОСОБА_3 подав органу доходів та зборів наступні документи: свідоцтва про реєстрацію транспортного засобу серії PC № 075126 від 23.10.2014 року видане на легковий автомобіль марки «BMW 528 іА » кузов номер WBADH610X0BX33847, реєстраційний номерний знак ОСОБА_2 SV 724 AS та контрольний талон для проходження по «зеленому коридору» від 08.03.16 р.

В ході здійснення митного контролю виникли сумніви щодо внесення змін в номерне позначення кузова автомобіля, в звязку з чим до митного контролю транспортного засобу у відповідності до ст.327 Митного кодексу України був залучений експерт НДЕКЦ при УМВС України.

Згідно акту про проведення огляду зазначеного транспортного засобу № 305111000/2016/434 від 09.03.2016 року, встановлено, що номерна деталь, на якій нанесено ідентифікаційне номерне позначення кузова WBADH610X0BX33847, має нехарактерний для заводу-виробника блиск, також встановлено що заводська дублююча табличка, має ознаки переклеювання, при поглибленому дослідженні було встановлено, частина номерної деталі з нанесеним на неї номером кузова WBADH610X0BX33847 кріпиться до кузова автомобіля кустарним способом (методом дугового зварювання). Після зняття дублюючої таблички було встановлено, що під нею наявна оригінальна (заводська ) дублююча табличка на якій нанесено інше номерне позначення кузова, а саме - WBADH61020BX33664, яке імовірно являється першопочатковим.

Згідно пояснення громадянина ОСОБА_2 ОСОБА_3 від 08.03.16, даний автомобіль він придбав чотири роки тому по Інтернеті з фірми яка знаходиться на території ОСОБА_2 за 2900 євро. що станом на 09.03.2016 року за курсом НБУ становить 84295,32 грн. (вісімдесят чотири тисячі двісті девяносто пять грн. 32 коп.).

Відповідно до правил митного контролю та митного оформлення транспортних засобів, що переміщуються громадянами через митний кордон України, затверджених наказом Держмитслужби України від 17.11.2005 р. N 1118 "Про затвердження правил митного контролю та митного оформлення транспортних засобів, що переміщуються громадянами через митний кордон України" - при ввезенні ТЗ на митну територію України його власник або уповноважена особа надає уповноваженій посадовій особі митниці Міндоходів України, у зоні діяльності якої розташовано пункт пропуску через державний кордон України, ТЗ для здійснення митного огляду і подає оригінали та ксерокопії таких документів (п. 7 розділу першого Правил митного контролю та митного оформлення транспортних засобів, що переміщуються громадянами через митний кордон України): - що підтверджують право власності на ТЗ або користування ним (у тому числі з правом розпорядження); -реєстраційних (технічних) документів на ТЗ (якщо він перебував на обліку в реєстраційному органі іноземної держави чи України) з відмітками про зняття ТЗ з обліку, якщо такі документи видаються реєстраційним органом; - що підтверджують право на надання пільг щодо оподаткування (у разі митного оформлення ТЗ з наданням таких пільг); -паспортних та інших документів, визначених законодавством України й міжнародними договорами України, що дають право на перетин державного кордону, та/або паспорта громадянина (посвідчення особи з відміткою про місце проживання); посвідки чи іншого документа про постійне (тимчасове) проживання в Україні або за кордоном тощо.

Таким чином, дії громадянина ОСОБА_2 ОСОБА_3 вчинив кваліфіковано, як дії спрямовані на переміщення через митний кордон України легкового автомобіля марки «BMW 528іА» з реєстраційними номерними знаками ОСОБА_2 SV 724 AS, із приховуванням від митного контролю, шляхом подання органу доходів і зборів як підстави для його переміщення документів, що містять неправдиві відомості, і є підставою для переміщення іншого транспортного засобу.

На підставі вищенаведеного працівниками митного органу було складено протокол про порушення митних правил №0411/30500/16 від 09.03.2016 р. відносно гр. ОСОБА_2 ОСОБА_3, за ознаками порушення (порушень) митних правил, передбаченого (передбачених) статтею ч.1 ст. 483 Митного кодексу України.

До суду для розгляду адміністративного матеріалу гр. ОСОБА_2 ОСОБА_3 не з'явився, на адресу суду від представника правопорушника ОСОБА_4 надійшла заява про закриття вищевказаної адміністративної справи за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Представник Закарпатської митниці ДФС України в судовому засіданні просив притягнути гр. ОСОБА_2 ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 483 МК України згідно до діючого законодавства.

Дослідивши матеріали справи, вислухавши думку представника Закарпатської митниці ДФС України, суд вважає, що справа про порушення митних правил підлягає поверненню для проведення додаткової перевірки, з наступних підстав.

Згідно ч.1 ст.483 МК України, відповідальність настає за дії, спрямовані на переміщення товарів через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, тобто з використанням спеціально виготовлених сховищ (тайників) та інших засобів або способів, що утруднюють виявлення таких товарів, або шляхом надання одним товарам вигляду інших, або з поданням митному органу як підстави для переміщення товарів підроблених документів чи одержаних незаконним шляхом, або таких, що містять неправдиві дані.

Відповідно до ст. 487 МК України визначено, що провадження у справах про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

За змістом ст. 278 КУпАП орган (посадова особа) при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення повинен вирішити, у тому числі, й питання про те, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи про адміністративне правопорушення (п. 2), а в разі неправильного складання такого протоколу - повернути матеріали адміністративної справи органу, який його склав, для належного (додаткового) оформлення.

Відповідно до виписаних у ст.ст. 488, 490, 494 - 495 МК України положень, протокол про порушення митних правил - це офіційний документ, відповідним чином оформлений уповноваженою особою, про вчинення діяння (діянь), яке (які) містить ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого МК України, і є найважливішим джерелом доказів у справах про порушення митних правил.

Європейський суд з прав людини у своїх рішеннях вказав, що термін «кримінальне правопорушення», що міститься у ст. 2 Протоколу №7 до Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, має автономне значення і охоплює суворі за своїми наслідками види адміністративних стягнень, до яких належать адміністративний арешт та значні адміністративні штрафи, які фактично носять кримінальний характер з усіма гарантіями ст. 6 Конвенції, а справи щодо їх застосування в силу суворості таких санкцій за суттю є кримінальними (пункти 82, 83 Рішення у справі «Енгель та інші проти Нідерландів» від 8 червня 1976 року, пункт 55 Рішення у справі «Гурепка проти України» від 6 вересня 2005 року, пункт 38 Рішення у справі «Менаріні проти Італії» від 27 вересня 2011 року).

Так, згідно до ст. 245 Кодексу України про адміністративні правопорушення, завданнями провадження в справах про адміністративне правопорушення є: всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом та інше.

Стаття 280 Кодексу України про адміністративні правопорушення передбачає, що орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності та інше.

Згідно ст.458 МК України, порушення митних правил є адміністративним правопорушенням, яке являє собою протиправні, винні (умисні або з необережності) дії чи бездіяльність, що посягають на встановлений цим Кодексом та іншими актами законодавства України порядок переміщення товарів, транспортних засобів комерційного призначення через митний кордон України, предявлення їх митним органам для проведення митного контролю та митного оформлення, а також здійснення операцій з товарами, що перебувають під митним контролем або контроль за якими покладено на митні органи цим Кодексом чи іншими законами України, і за які цим Кодексом передбачена адміністративна відповідальність.

Відповідно до абз.1 п.5 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 03 червня 2005 року №8 «Про судову практику у справах про контрабанду та порушення митних правил», незаконне переміщення предметів із приховуванням від митного контролю - це їх переміщення через митний кордон України, зокрема, з поданням митному органу як підстави для переміщення підроблених документів чи одержаних незаконним шляхом або таких, що містять неправдиві дані.

Згідно абз.2, 4 п.6 вказаної Постанови документами, що містять неправдиві дані, є такі, в яких відомості щодо суті угоди, найменування, асортименту, ваги, кількості чи вартості товарів, а також їх відправника чи одержувача, держави, з якої вони вивезені чи в яку переміщуються не відповідають дійсності, а підробленими треба вважати як фальшиві документи, так і справжні, до яких внесено неправдиві відомості чи окремі зміни, що перекручують зміст інформації щодо фактів, які ними посвідчуються.

Відповідно до ст.327 Митного кодексу України у разі потреби для участі у здійсненні митного контролю можуть залучатися спеціалісти та експерти.

Відповідно до ч. 8, 9 ст.357 Митного кодексу України за результатами проведених досліджень (аналізів, експертиз) експерт готує висновок за формою, встановленою центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику. У висновку про результати дослідження (аналізу, експертизи) зазначаються: 1) місце і дата проведення дослідження (аналізу, експертизи); 2) ким і на підставі якого документа проводилося дослідження (аналіз, експертиза); 3) запитання, поставлені перед експертом; 4) обєкти дослідження (аналізу, експертизи); 5) матеріали і документи, надані експерту; 6) зміст та результати дослідження (аналізу, експертизи) із зазначенням методів їх проведення; 7) оцінка результатів дослідження (аналізу, експертизи), висновки та їх обґрунтування.

Відповідно до ст. 495 Митного кодексу України доказами у справі про порушення митних правил є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку встановлюються наявність або відсутність порушення митних правил, винність особи у його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Такі дані встановлюються: 1) протоколом про порушення митних правил, протоколами процесуальних дій, додатками до зазначених протоколів; 2) поясненнями свідків; 3) поясненнями особи, яка притягується до відповідальності; 4) висновком експерта; 5) іншими документами (належним чином завіреними їх копіями або витягами з них) та інформацією, у тому числі тими, що перебувають в електронному вигляді, а також товарами - безпосередніми предметами порушення митних правил, товарами із спеціально виготовленими сховищами (тайниками), що використовувалися для приховування безпосередніх предметів порушення митних правил від митного контролю, транспортними засобами, що використовувалися для переміщення безпосередніх предметів порушення митних правил через митний кордон України.

Однак, у матеріалах справи про порушення митних правил відсутній висновок експерта, що в транспортний засіб автомобіль марки «BMW 528іА» з реєстраційними номерними знаками ОСОБА_2 SV 724 AS, кустарним способом нанесений на номерний кузов WBADH610X0BX33847 зміни.

Крім того, суд відзначає, що в матеріалах даної справи містяться дані про підробку ідентифікаційного номера кузова автомобіля, тобто дії, які мають ознаки кримінального правопорушення, передбаченого ст. 290 КК України.

Крім того, до протоколу про порушення митних правил приєднано ксерокопії документів, які належним чином не завірені, а офіційний переклад листів зі словацької мови на українську належним чином не оформлено.

Відповідно до вимог статті 527 МК України, по справі про порушення митних правил, в разі неповноти проведеного провадження по справі, яке не може бути усунуте при розгляді справи, або при наявності інших обставин, які перешкоджають розгляду адміністративної справи по суті, суд виносить постанову про проведення додаткової перевірки.

Таким чином, залишилися не встановленими обставини, які суттєво впливають на прийняття правильного рішення по справі.

На підставі вищевикладеного, прихожу до висновку про направлення матеріалів за вказаним протоколом до Закарпатської митниці ДФС України для проведення додаткової перевірки та необхідно належним чином оформити протокол про порушення митних правил.

Враховуючи викладене, вирішити питання, щодо притягнення ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст. 483 МК України без виконання працівниками митниці вищезазначених вимог на даний час неможливо.

Керуючись ст. 256, 278, 294 КУпАП, ст..ст. 487, 494, 529 МК України, -

постановив:

Матеріали адміністративної справи про порушення митних правил №0411/30500/16 від 09.03.2016 р. року та додані до нього документи відносно громадянина ОСОБА_2 ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1 повернути до Закарпатської митниці ДФС України для належного оформлення та проведення додаткової перевірки.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Закарпатської області через Ужгородський міськрайонний суд Закарпатської області протягом десяти днів з дня її проголошення

Суддя Ужгородського

міськрайонного суду ОСОБА_5