ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

25.07.2016 року суддя Першотравневого районного суду Скудін В.Є., при секретарі Хоружий Є.В., за участю прокурора прокуратури Донецької області ОСОБА_1, розглянувши матеріали оперуповноваженого УЗЕ у Донецькій області ДЗЕ Національної поліції України ОСОБА_2, про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 172-7 КУпАП, та ст. оперуповноваженого УЗЕ у Донецькій області ДЗЕ Національної поліції України ОСОБА_3, про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст. 172-7 КУпАП відносно :

ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженець ІНФОРМАЦІЯ_2, українець, ІНФОРМАЦІЯ_3, не судимий, працює Ялтинська селищна рада - секретар, одружений, мешкає Донецька область, Першотравневий район смт. Ялта, пров. Грецький буд 7, м.т.098-374-7341), у вчиненні адміністративного правопорушення, передбачене ст. 172-7 ч.1 та ч. 2 КУпАП,

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_4, є депутатом Ялтинської селищної ради Першотравневого району Донецької області. 11.11.2015 року проходила перша сесія 7 скликання, у якій він брав участь.

На сесії розглядалися ряд питань, серед яких було питання про обрання секретаря Ялтинської селищної ради. Згідно до рішення № 7/14-1 від 11.11.2015 року, ОСОБА_4 було обрано секретарем Ялтинської селищної ради.

Оперуповноваженими УЗЕ у Донецькій області ДЗЕ Національної поліції України ОСОБА_2 та ОСОБА_3, відносно ОСОБА_4 були складені два адміністративних протоколи за ст. 172-7 ч.1 та 172-7 ч.2 КУпАП і направлені до суду.

Згідно протоколів ОСОБА_4 звинувачують в тому, що він як субєкт відповідальності за вчинення корупційного правопорушення, порушив вимоги ч.1 ст. 172-7 КУпАП , а саме 11.11.2015 року приблизно о 14.00 годині, перебуваючи у приміщенні Ялтинської селищної ради, публічно не повідомив про наявний реальний конфлікт інтересів колегіальний орган( сесію), в якому працює, при обранні його секретарем цієї ради, де був єдиним кандидатом на посаду.

Також звинувачують за ч.2 ст. 172-7 КУпАП, а саме що він,знаходячись на вище вказаній сесії, вчинив дії в умовах реального конфлікту інтересів - прийняв участь у голосуванні, під час вирішення питання про обрання його секретарем Ялтинської селищної ради.

У судовому засіданні ОСОБА_4 свою провину не визнав та пояснив, що відповідно до Конституції України, та ЗУ « Про органи самоврядування» приймав участь у сесії .На початок сесії він не знав, що голова селищної ради ОСОБА_5 запропонує його кандидатуру на секретаря селищної ради. Так дійсно інших пропозицій по кандидатурах не запропоновано іншими депутатами. Голосування відбулося « таємно», відповідно до вимог діючого законодавства. Його обрано секретарем селищної ради. На момент обрання в нього не було і немає наявного реального конфлікту інтересів. Колегіальний орган чув пропозицію голови селищної ради, що він ще повинен був повідомити сесію, не розуміє.

Прокурор у судовому засіданні вважає, що склад правопорушення доведено і необхідно визнати ОСОБА_4 винним і накласти стягнення відповідно до санкції статей.

Допитані свідки працівники поліції ОСОБА_2, ОСОБА_3, повідомили, що склали протоколи відповідно зібраних матеріалів. ОСОБА_4 від підпису і отримання копії протоколу ,у присутності двох свідків, відмовився.

Допитані свідки ОСОБА_6, ОСОБА_7 підтвердили факт своєї присутності, коли працівники поліції запросили їх побути понятими під час спілкування з гр.ОСОБА_4, який відмовився отримувати копію паперів та підписувати їх.

Суд вислухавши ОСОБА_8, прокурора Бабій О.В., свідків ОСОБА_2, ОСОБА_3., ОСОБА_6, ОСОБА_7 дослідивши матеріали які надані до суду , виходить з наступного:

Відповідно до ч. 1 ст. 7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Згідно до ст. 9 КУпАП , Адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Стаття 245 КУпАП регламентує, що завданнями провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно ст. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ст. 12 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування», на посадових осіб місцевого самоврядування поширюються вимоги та обмеження, встановлені Законом України "Про запобігання корупції". Інші обмеження, пов'язані із проходженням служби в органах місцевого самоврядування, встановлюються виключно законами України.

Відповідно до ст. 12-1 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування: посадові особи місцевого самоврядування зобов'язані дотримуватися правил запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, передбачених Законом України "Про запобігання корупції".

Обов'язковою ознакою, за якою будь-яка неправомірна поведінка державних службовців або інших осіб, уповноважених на виконання функцій держави, може визнаватися корупційною, є корисливий або інший особистий інтерес таких осіб або інтерес третіх осіб. Зазначена категорія справ про адміністративні. правопорушення, корупційні правопорушення характеризується умисною формою вини.

Відповідно до ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування»: Рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Відповідно до ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування»: Сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання. Здійснення контролю за дотриманням вимог частини першої цієї статті, надання зазначеним у ній особам консультацій та роз'яснень щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, поводження з майном, що може бути неправомірною вигодою та подарунками, покладається на постійну комісію, визначену відповідною радою.

Відповідно до ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції» ,у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу.

Згідно ст. 1 ЗУ «Про засади запобігання і протидії корупції» під конфліктом інтересів розуміється суперечність між особистими інтересами особи та її службовими повноваженнями, наявність яких може вплинути на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих їй службових повноважень. При цьому конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним.

За змістом ст. 172-7 КУпАП особистий інтерес - це користь, вигода, яка стосується (або цікавить) особи, і які вона бажає отримати для себе особисто або близьких осіб.

Об'єктивна сторона даного правопорушення полягає в бездіяльності особи, яка знала про наявність особистих інтересів чи обставин, які можуть вплинути на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, привести до невиконання або неналежного виконання своїх посадових обов'язків, тому зобов'язаний був повідомити про це своєму керівникові, однак не зробив цього.

Суб'єктивна сторона характеризується прямим умислом.

Згідно зі ст. 10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

У судовому засіданні було обєктивно встановлено, що головою селищної ради було запропоновано кандидатуру ОСОБА_8 на посаду» секретаря», колегіальний орган повідомлений-головою.

Що повинен був повідомити сам ОСОБА_8 депутатам, у суді прокурор не довів.

Конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним, (ст. 1 ЗУ «Про засади запобігання і протидії корупції»)

Законодавець визначив :

Конфлікт інтересів правове поняття; ситуація, за якої сторона, що укладає угоду, потенційно МОЖЕ одержати безпосередню вигоду, здійснюючи дії, які завдають збиток іншій стороні.

Як встановлено в судовому засіданні в момент обрання ОСОБА_4 секретарем селищної ради, час «МОЖЕ» ще не настало.

Відповідальність на майбутнє не передбачено Конституцією України.

Далі законодавець деталізував, що конфлікт інтересів на державній службі виникає внаслідок існування можливостей для зловживання владою. Розпорядження владою та участь в управлінні надають державним службовцям можливості управляти значними матеріальними та людськими ресурсами, вони мають широкий доступ до інформації, можуть кардинально впливати на долю конкретної людини, тобто в державному управлінні потенційно існують умови для виникнення конфлікту інтересів.

На момент запропонування кандидатури, та голосування за неї, такі можливості для зловживання владою у ОСОБА_4 ще не настали-були відсутні.

Далі законодавець,ще ретельніше визначив, що Реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень; Абзац сьомий частини першої статті 1 Закону № 1700-VII від 14.10.2014\

Особистими інтересами (лат. interesse мати значення) Закон України «Про правила етичної поведінки» називає будь-які інтереси особи, зумовлені родинними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з іншими особами, у тому числі особисті майнові та немайнові інтереси, а також ті, що виникають у звязку з діяльністю особи, не повязаною з виконанням функцій держави або місцевого самоврядування, у громадських, релігійних чи інших організаціях.

Таким чином на час складання протоколів відносно ОСОБА_4 за вказаними статтями, приватний інтерес ОСОБА_4 не доведено, не доведено і суперечність між недоведеним приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями.

Обєктивна сторона правопорушення характеризується бездіяльністю. Склад правопорушення є формальним. Бездіяльність ОСОБА_4 не доведена у суді.

Законодавець визначив, що Адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Встановлено, що ОСОБА_4 не усвідомлював протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, не передбачав їх шкідливість, наслідки і не бажав їх настання, бо їх не скоював.

Суб'єктивна сторона, вказаних правопорушень, характеризується прямим умислом.

У суді прямий умисел не доведено.

Законодавець зауважив, що наявність конфлікту інтересів не обовязково призводить до фактів корупції, однак істотно підвищує ризик вчинення корупційних діянь та є по суті їх передумовою.

Згідно Конституції України, людина нести відповідальність за те чого не скоювала.

Що стосується звинувачень за ч.2 ст. 172-7 КУпАП, «прийняв участь у голосуванні, під час вирішення питання про обрання його секретарем».

Законодавець чітко визначив, що Державними службовцями відповідно до статті 1 Закону України «Про державну службу» вважаються особи, які займають посади в державних органах та їх апараті щодо практичного виконання завдань і функцій держави, мають відповідні службові повноваження та одержують заробітну плату за рахунок державних коштів.

На 11.11.2015 року ОСОБА_4 був народним депутатом і його тільки планували обрати на посаду у державний орган, щодо практичного виконання завдань і функцій держави, мають відповідні службові повноваження та одержують заробітну плату за рахунок державних коштів.( після обрання).

У судовому засіданні досліджено єдиний протокол Ялтинської селищної ради 1-ї сесії Ялтинської селищної ради, на якому згідно порядку денного заплановано 5 питань, серед яких і за № 2 « Про обрання секретарем Ялтинської селищної ради».

Відповідно до протоколу вказано, (текст оригіналу) : «Згідно регламенту Ялтинської селищної ради, ЗУ « Про місцеве самоврядування в Україні» ст. 26,42,50,59 обрання секретаря селищної ради здійснюється шляхом таємного голосування за пропозицією селищного голови ОСОБА_5 запропоновано кандидатуру на посаду секретаря Ялтинської селищної ради депутата по виборчому округу № 14 ОСОБА_4. Рахункова комісія приступила до проведення таємного голосування. Рішення прийняте. Додаються бюлетені, протокол комісії №1,2.» Результатів голосування не вказано - відсутні. Зробити висновок чи голосував ОСОБА_4 за «себе» чи ні з протоколу не можливо. Голосування таємне.

Пояснення депутата ОСОБА_9 суд оцінює критично, бо сама притягнена до адміністративної відповідальності за ст. 172-7 ч.1 і 2 КУпАП.

Згідно до ст. 62 Конституції України, ( Закон прямої дії) Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь.

Аналізуючи вище наведене, суд приходить до висновку,що кваліфікація ст. 172-7 по ч.1 та 2 КУпАП відносно ОСОБА_4 працівниками національної поліції України при зборі матеріалів і прокурором у судовому засіданні не доведено, а тому необхідно застосувати положення ст. 247 та 284 КУпАП.

Згідно до ст. 247 ч.1 п.1 КУпАП, провадження по справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: 1) відсутність події і складу адміністративного правопорушення;

Відповідно до ст. 284 ч.1 п.3 КУпАП, По справі про адміністративне правопорушення, орган (посадова особа) виносить одну з таких постанов: 3) про закриття справи.

Керуючись ст. 247, 284 КУпАП,суд

ПОСТАНОВИВ :

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_4 передбачене ст. 172-7 ч.1 та ч. 2 КУпАП закрити.

Постанова судді може бути оскаржена особою, відносно якої винесено постанову, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником.

На постанову також може бути внесене подання прокурора протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга, подання прокурора подаються відповідному апеляційному суду через місцевий суд, що виніс постанову.

Суддя В.Є.Скудин