Справа № 359/4477/16-п
Провадження № 3/359/1164/2016
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08 липня 2016 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Гончаров О.М., розглянувши адміністративний матеріал на ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, працює ДП МА «Бориспіль», проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, ,11а

притягується до відповідальності за ст. 173 КУпАП

ВСТАНОВИВ

Відповідно до протоколу, 04.05.2016 року близько 18 години 30 хв. в м. Бориспіль, по вул. І.Франка,1 ОСОБА_1 виражалась нецензурною лайкою в адрес ОСОБА_2, висловлювала словесні погрози, чим вчинила дрібне хуліганство. Дії кваліфіковано за ст.173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 провину не визнала і пояснила, що в зазначений в протоколі час та місці, не перебувала. 04 травня 2016 року , вдень біля 12 год 20 хв. відвезла сина ОСОБА_3 на вул. Франка, 1 м. Бориспіль, до колишнього чоловіка ОСОБА_2І, однак близько 14 год 30 хв. дитину він повернув, за її відсутності.

Пояснює заяву колишнього чоловіка неприязливими стосунками, що склалися після розірвання шлюбу, що підтверджено багатьма судовими рішеннями.

Заслухавши ОСОБА_1, її представника ОСОБА_4, дослідивши матеріали справи, вважає за необхідне провадження закрити з наступних підстав.

Згідно ч. 2 ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Відповідно до вимог ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Статтею 173 КУпАП передбачена відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Згідно ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її у точній відповідності з законом.

Відповідно до ст. 252 КУпАП орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Положеннями ст. 280 КУпАП передбачено, що суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення, в даному випадку, передбаченого ст.173 КУпАП в числі інших визначених законом обставин, зобов'язаний з'ясувати: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягається до відповідальності; чи містить діяння склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП, чи є особа винною у його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

За змістом ст.ст. 245, 252, 254, 280, 283 КУпАП при складанні протоколу та розгляді справи про адміністративні правопорушення забезпечується всебічне, повне та обєктивне зясування обставин справи, підлягають для зясування питання про те, чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа в його вчинені, рішення приймається на підставі доказів за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтуються на всебічному, повному і обєктивному дослідженню всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом.

Рішенням Конституційного суду України №1-23/2010 від 22 грудня 2010 року визначено, що орган (посадова особа) при розгляді справи, зокрема, зобовязаний зясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи, характер вчиненого правопорушення, особу порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність; повинен своєчасно, всебічно, повно і обєктивно зясувати обставини справи, вирішити її в точній відповідності до закону тощо (статті 245, 280 Кодексу). Оцінка доказів ґрунтується на всебічному, повному і обєктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності (стаття 252) тощо. Положення зазначених статей визначають систему процесуальних механізмів, які в сукупності з наведеними конституційними нормами унеможливлюють притягнення до адміністративної відповідальності особи, яка не вчиняла правопорушення.

Склад адміністративного правопорушення - це передбачена нормами права сукупність об'єктивних і суб'єктивних ознак, за наявності яких те чи інше діяння можна кваліфікувати як адміністративне правопорушення.

Зокрема, об'єктивна сторона складу адміністративного правопорушення знаходить свій прояв у суспільно-небезпечних діях чи бездіяльності, що заборонені адміністративним правом настанням суспільно-небезпечних наслідків та наявністю прямого причинного звязку між зазначеними діями та настанням наслідків.

Однак, як встановлено при розгляді справи, будь яких належних та допустимих доказів про дії зазначені в протоколі, надані суду матеріали не містять.

Пояснення ОСОБА_2 ( а.с.7) суд не може визнати достовірними, враховуючи неприязлеві стосунки між колишніми подружжями, що підтверджено судовими рішеннями в тому числі вироком суду на ОСОБА_2 від 24.12.2015 року.

Пояснення свідка ОСОБА_5 ( а.с.8) не містять посилань хто саме приходив та висловлювався нецензурною лайкою.

В судове засідання ОСОБА_2 та ОСОБА_5 за судовими викликами не з;явились.

За таких умов за результатами розгляду справи, встановлено відсутність події правопорушення.

За змістом ст.ст. 279, 280 КупАП, справа про адміністративне правопорушення має суддею розглядатись у межах тих обставин, які зазначенні у протоколі про таке порушення.

Суддя не має права у постанові за підсумками розгляду справи вказувати на кваліфікуючі ознаки правопорушення, які не зазначались у протоколі про адміністративне правопорушення, або їх виключати, адже у протилежному випадку він виходить за межі своєї компетенції, якою згідно з вимогами ст.ст. 213, 221 КУпАП, є лише розгляд справи.

Відповідно до п.1 ч.І ст. 247 КУпАП «провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за таких обставин: 1) відсутність події і складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 247, 279, 280, 283, 284, 288 КУпАП України

ПОСТАНОВИВ

Закрити провадження відносно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП за відсутністю події адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена прокурором у випадках, передбачених частиною п;ятою статті 7 КУпАП, особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред;явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Постанова суду набрала законної сили ___________________.

Суддя : О.М.Гончаров