Справа № 241/779/16-п
Провадження № 33/775/91/2016 Головуючий: Кір'яков П.І.
Категорія ст. 172-7 ч.1, ст.172-7 ч.2 КУпАП Суддя 1-ої інстанції: Трегубенко С.В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 червня 2016 року м. Маріуполь

Суддя судової палати у кримінальних справах апеляційного суду Донецької області Кір'яков П.І., за участю особи притягнутої до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, прокурора Циря О.С. розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на постанову судді Першотравневого районного суду Донецької області від 18 травня 2016 року,якою

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки смт. Ялта Першотравневого району Донецької області, українки, громадянки України, з вищою освітою, заміжньої та на утриманні має одну неповнолітню дитину, працюючої у Центральній районній лікарні Першотравневого району Донецької області виконуючої обов'язки головного бухгалтера, яка зареєстрована та проживає в АДРЕСА_1, ІПН: НОМЕР_1

визнано винною у скоєнні правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП та з урахуванням ст.36 КУпАП накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі 3400 грн. Стягнуто судовий збір в розмірі 275 грн.60 коп. на користь держави,-

ВСТАНОВИВ:

Згідно з протоколом про адміністративне правопорушення та постановою суду, ОСОБА_1, будучи депутатом 7 скликання Ялтинської селищної ради Першотравневого району Донецької області, являючись суб'єктом відповідальності за корупційні правопорушення згідно пп. б п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог п. 3 ч.1 ст. 28, ч. 2 ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції», усвідомлюючи про наявну суперечність між приватними інтересами та її службовими повноваженнями, не вчинила заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів та не повідомила сесію Ялтинської селищної ради Першотравневого району Донецької області про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а саме суперечність між її майновими інтересами та своїми повноваженнями як депутата селищної ради, та проголосувала за прийняття 27 січня 2016 року на 5 сесії Ялтинської селищної ради 7 скликання рішення щодо продовження строку дії договору оренди землі № 5 від 28.03.2001 року на земельну ділянку в смт. Ялта для встановлення пункту прокату водних велосипедів, площею 0,0150 га в оренду строком на 10 років, ОСОБА_2, який є її свекром. Крім того, ОСОБА_1, будучи депутатом 7 скликання Ялтинської селищної ради Першотравневого району Донецької області, являючись суб'єктом відповідальності за корупційні правопорушення згідно пп. б п.1 ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції», в порушення вимог п. 3 ч.1 ст. 28, ч. 2 ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції», усвідомлюючи про наявну суперечність між приватними інтересами та її службовими повноваженнями, вчинила дії в умовах реального конфлікту інтересів, який виник під час її безпосередньої участі у прийнятті у 5 сесії Ялтинською селищною радою 7 скликання рішення щодо продовження строку дії договору оренди землі № 5 від 28.03.2001 року на земельну ділянку в смт. Ялта для встановлення пункту прокату водних велосипедів, площею 0,0150 га в оренду строком на 10 років, ОСОБА_2, який є її свекром.

Не погодившись з постановою суду ОСОБА_1 подала апеляційну скаргу в який просила постанову Першотравневого районного суду Донецької області від 18.05.2016 року скасувати, провадження у справі закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, у зв'язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбачених ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7 КУпАП.

Посилалась на те, що постанова є незаконна і необґрунтована оскільки винесена з порушенням вимог ст.ст.245, 7, 252, 280 КУпАП.

Зазначила що протоколи №14,15 містять назву «про адміністративне корупційне правопорушення», що не відповідає ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» в якій встановлено поняття : «правопорушення, пов'язане з корупцією».

Вважає, що судом першої інстанції не з'ясовано склад адміністративного правопорушення, не розглянута об'єктивна та суб'єктивна сторона правопорушення.

Судом не враховано , що вона не мала реальної можливості вплинути на об'єктивність або неупередженість прийняття рішення, оскільки це є компетенцією колегіального органу, а саме сесії ради.

Зазначила, що в матеріалах справи відсутні об'єктивні данні які б свідчили про спонукання ОСОБА_1 депутатів до прийняття рішення.

Заслухавши суддю - доповідача, особу притягнуту до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, яка підтримала доводи апеляційної скарги, прокурора Циря О.С., який заперечував у задоволенні апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи і доводи апеляційної скарги, вважаю, що скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.

Згідно з вимогами ст. 245, 280 КУпАП завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є, зокрема, повне, всебічне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, а орган чи посадова особа при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Згідно з матеріалами справи ОСОБА_1 є депутатом 7 скликання Ялтинської селищної ради Першотравневого району Донецької області(а.с.30-31) . Також, ОСОБА_1 підтвердила, що ОСОБА_2 є її свекром(а.с.36-41).

Судом першої інстанції правильно встановлено, що 27 січня 2016 року, рішенням 5 сесії Ялтинської селищної ради № 7/5-95 7 скликання від 27.01.2016 року, було продовжено строк дії договору оренди землі № 5 від 28.03.2001 року на земельну ділянку в смт. Ялта для встановлення пункту прокату водних велосипедів, площею 0,0150 га. в оренду, строком на 10 років, ОСОБА_2 (а.с. 25-26). Однак згідно листа №256 секретаря Ялтинської селищної ради від 12.04.2016 року, за період з 01.01.2015 року по теперішній час, повідомлення про конфлікт інтересів не надходило (а.с.27).

Відповідно до ч.1 ст. 1 ЗУ «Про запобігання корупції»: правопорушення, пов'язане з корупцією - діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені цим Законом вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, адміністративну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Частинами 1 та 2 статті 172-7 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів та вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

У цій статті під реальнимконфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень. Терміни "реальний конфлікт інтересів" та "потенційний конфлікт інтересів" визначені Законом України "Про запобігання корупції". Суб'єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України "Про запобігання корупції".

Відповідно до п. 1 частини першої статті 3 Закону України "Про запобігання корупції", суб'єктами, на яких поширюються дія цього Закону, є депутати місцевих рад.

Згідно ст.12 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування», на посадових осіб місцевого самоврядування поширюються вимоги та обмеження, встановлені Законом України "Про запобігання корупції" . Інші обмеження, пов'язані із проходженням служби в органах місцевого самоврядування, встановлюються виключно законами України.

Відповідно до ст. 12-1 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування: посадові особи місцевого самоврядування зобов'язані дотримуватися правил запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, передбачених Законом України "Про запобігання корупції".

Як вбачається зі ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування», рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.

Відповідно до ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування»: Сільський, селищний, міський голова, секретар, депутат сільської, селищної, міської ради, голова, заступник голови, депутат районної, обласної, районної у місті ради бере участь у розгляді, підготовці та прийнятті рішень відповідною радою за умови самостійного публічного оголошення про це під час засідання ради, на якому розглядається відповідне питання. Здійснення контролю за дотриманням вимог частини першої цієї статті, надання зазначеним у ній особам консультацій та роз'яснень щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, поводження з майном, що може бути неправомірною вигодою та подарунками, покладається на постійну комісію, визначену відповідною радою.

Відповідно до вимог ч.1 ст. 28 Закону України "Про запобігання корупції" особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов'язані:

1) вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4) вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Згідно ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції», у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу.

Відповідно до ч.1 ст.1 Закону України "Про запобігання корупції": реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Склад правопорушення, пов'язаного з корупцією, передбачає наявність чотирьох взаємозумовлених і взаємопов'язаних елементів: об'єкта та об'єктивної сторони, суб'єкта та суб'єктивної сторони.

За змістом ст.172-7 КУпАП, особистий інтерес - це користь, вигода яка стосується /або цікавить/ особу, і які вона бажає отримати для себе особисто або близьких родичів.

Об'єктивна сторона даного правопорушення передбачає відповідальність за не повідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів та полягає у бездіяльності особи, яка знала про наявність у неї реального конфлікту інтересів, що можуть вплинути на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, тому повинна була повідомити у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Суб'єктивна сторона даного правопорушення передбачає діяння, що не містить ознак корупції, але порушує встановлені ЗУ «Про запобігання корупції» вимоги, заборони та обмеження, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 даного Закону.

Таким чином, як в суді першої інстанції, так і в ході апеляційного розгляду було встановлено, що ОСОБА_1 відповідно до пп. «б» п. 1 ч. 1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» є суб'єктом відповідальності за вчинення корупційного правопорушення, згідно ст.ст. 12, 12-1 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування», з часу обрання її депутатом Ялтинської сільської ради, на неї поширюються вимоги про обмеження, пов'язані з прийняттям на службу в органи місцевого самоврядування та проходження служби, зобов'язання дотримуватися правил запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, в тому числі встановленими Законом України «Про запобігання корупції».

Крім того, встановлено, що ОСОБА_1, в порушення ч.1 ст. 28, ст. 35 Закону України "Про запобігання корупції", ст. 59-1 Закону України «Про місцеве самоврядування», при вирішені питання про продовження строку дії договору оренди землі № 5 від 28.03.2001 року на земельну ділянку в смт. Ялта для встановлення пункту прокату водних велосипедів , площею 0,0150 га в оренду строком на 10 років, ОСОБА_2, вона була присутня на засіданні сесії Ялтинської селищної ради 27.01.2016 року, як депутат, та особисто голосувала «за», тобто не вжила заходів щодо недопущення виникнення реального конфлікту інтересів, не повідомила про наявний реальний конфлікт інтересів колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, та вчинила дії, а саме прийняла участь у голосуванні при прийнятті рішення в умовах реального конфлікту інтересів, тобто скоїла діяння, пов'язані з корупцією, адміністративні правопорушення, передбачені ч.1 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

На підставі викладеного, вважаю, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративних правопорушень, передбачених ч.1 ст.172-7 та ч.2 ст.172-7 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись вимогами ст. 294 КУпАП, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_1 - залишити без задоволення.

Постанову судді Першотравневого районного суду Донецької області від 18 травня 2016 року відносно ОСОБА_1 за ч.1 ст.172-7 та ч.2 ст.172-7 КУпАП - залишити без змін.

Постанова є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя П.І. Кір'яков