Справа № 143/687/16-п
Провадження № 33/772/145/2016
Головуючий у суді 1-ї інстанції Марченко Л. В.
Доповідач: Ващук В. П.
АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ВІННИЦЬКОЇ ОБЛАСТІ
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 червня 2016 р. м. Вінниця

Суддя, апеляційного суду Вінницької області Ващук В.П., за участю прокурора Каменяр С.В., Шафранського П.П. та в його інтересах захисника - адвоката Любарського С.М. розглянувши апеляційну скаргу прокурора Калинівської місцевої прокуратури Гаврилюка Р.Ю. , на постанову Погребищенського районного суду Вінницької області від 25.05.2016 року, -

В с т а н о в и л а :

Постановою Погребищенського районного суду Вінницької області від 25.05.2016 року, провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_5 закрито на підставі п.1 ст. 247 КУпАП України за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-7 ч.2 КУпАП.

Згідно матеріалів справи , старшим оперуповноваженим в ОВС у ВБКОЗ УСБУ у Вінницькій області підполковником ОСОБА_6 , 25 квітня 2016 року складено протокол відносно ОСОБА_5 за вчинення адміністративного правопорушення пов'язаного з корупцією, відповідальність за яке передбаченого пп.2,3 ч.1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», відповідальність за яке передбачено ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

ОСОБА_5, перебуваючи на посаді заступника голови Погребищенської райдержадміністрації (відповідно до розпорядження голови Погребищенської РДА №22-рк від 20.05.2005 року), будучи державним службовцем 9 рангу 5 категорії посад (відповідно до розпорядження голови Погребищенської РДА №13-рк від 19.05.2009 року), тобто особою, уповноваженою на виконання функцій держави, в зв'язку з можливістю виконання таких функцій, невідкладно не повідомив керівництво органу а саме голову Погребищенської РДА, у будь-який спосіб, про наявність у нього реального конфлікту інтересів та прийняв рішення в умовах реального конфлікту інтересів. Даний склад адміністративного корупційного правопорушення, передбачений ч.2 ст. 172-7 Кодексу України про адміністратиивні правопорушення.

ОСОБА_5, перебуваючи на посаді заступника голови Погребищенської райдержадміністрації, підписав лист-погодження № 02-09/462 від 25.02.16 року про нарахування та виплату надбавки «за високі досягнення у праці» в розмірі 50% від посадового окладу на лютий 2016 року своїй дружині - заступнику начальника управління праці та соціального захисту населення - начальнику відділу з питань обслуговування інвалідів війни та праці Погребищенської РДА ОСОБА_7 Відповідно до довідки Управління праці та соціального захисту населення Погребищенської РДА (далі УПССЗН) № 543 від 19.04.2016 року на підставі листа - погодження №02-09/462 від 25.02.16 року ОСОБА_7 нараховано та виплачено надбавку за лютий 2016 року в розмірі 810.06 грн.

В апеляційній скарзі прокурора Калинівської місцевої прокуратури Гаврилюка Р.Ю. ставиться питання про скасування постанови Погребищенського районного суду Вінницької області від 25 травня 2016 року про закриття відносно ОСОБА_5 провадження в справі про адміністративне корупційне правопорушення за ч. 2 ст. 172-7 КУпАП. Прийняти нову постанову , якою визнати винуватим ОСОБА_5 у вчиненні адміністративного корупційного правопорушення та призначити йому адміністративне стягнення у межах санкції , передбаченого ст. 172-7 ч.2 КУпАП.

Мотивуючи свої вимоги тим, що постанова є незаконною та необґрунтованою, яка суперечить вимогам законодавства. Як вважає прокурор, в судовому засіданні судом першої інстанції не вказано саме який конфлікт інтересів реальний чи потенційний був у ОСОБА_5 Вказує, що у останнього виник реальний конфлікт інтересів, так як він підписав лист погодження на надбавки своїй дружині, а тому на його думку в діях ОСОБА_5 є склад адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ст. 172-7 ч.2 КУпАП.

Дослідивши матеріали адміністративної справи, доводи апеляційної скарги прокурора, вислухавши пояснення гр. ОСОБА_5 та в його інтересах захсинкиа - адвоката Любарського С.М., які заперечили проти задоволення апеляційної скарги, думку прокурора , яка підтримала доводи, викладені в апеляційній скарзі , вважаю, що апеляційна скарга прокурора задоволенню не підлягає зі слідуючих підстав.

Відповідно до вимог ст.ст. 245, 280 КУпАП, одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови. Орган при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Як вбачається з ст.1 Закону України «Про запобігання корупції»,реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

Обов'язковою ознакою, за якою будь-яка неправомірна поведінка державних службовців або інших осіб, уповноважених на виконання функцій держави, може визнаватися корупційною, є корисливий або інший особистий інтерес таких осіб або інтерес третіх осіб.

Відповідно до п.п.2,3 ч.1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», особи, зазначені у пунктах 2, 3 частини першої статті 3 цього Закону, зобов'язані: 2) повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосередньо керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі-Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; 3) не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Відповідно до диспозиції ч.2 ст. 172-7 КУпАП, неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів. Вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів - суб'єктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2частини першої статті 3 Закону України "Про запобігання корупції" у даній статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

За змістом ст. 172-7 КУпАП особистий інтерес - це користь, вигода, яка стосується (або цікавить) особу, і які вона бажає отримати для себе особисто або близьких осіб.

Об'єктивна сторона даного правопорушення полягає в бездіяльності особи, яка знала про наявність особистих інтересів чи обставин, які можуть вплинути на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, привести до невиконання або неналежного виконання своїх посадових обов'язків, тому зобов'язана була повідомити про це своєму керівникові, однак не зробила цього. Суб'єктивна сторона характеризується прямим умислом.

Згідно ст. 14 Закону України «Про засади запобігання та протидії корупції» особи, зазначені у пункті 1 та підпунктах «а», «б» пункту 2 частини першої статті 4 цього Закону, зобов'язані: уживати заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення конфлікту інтересів; невідкладно у письмовій формі повідомляти безпосереднього керівника про наявність конфлікту інтересів.

Диспозиція ст. 172-7 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність спеціального суб'єкта адміністративних правовідносин у разі неповідомлення особою безпосереднього керівника у випадках, передбачених законом, про наявність конфлікту інтересів. При цьому, враховано п. 2 примітки даного Закону у якій зазначено, що цій статті під конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між особистими інтересами особи та її службовими повноваженнями, наявність яких може вплинути на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи невчинення дій під час виконання наданих їй службових повноважень.

Суть корупційного правопорушення, передбаченого статтею 172-7 КупАП (Порушення вимог щодо повідомлення про конфлікт інтересів) полягає в тому, що особа, яка є суб'єктом даного правопорушення відповідно до пункту 1, підпунктів "а", "б" пункту 2 частини першої статті 4 Закону України "Про засади запобігання і протидії корупції" не повідомляє безпосереднього керівника у випадках, передбачених законом, про наявність конфлікту інтересів.

Відповідно до п.2 примітки, у цій статті під конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між особистими інтересами особи та її службовими повноваженнями, наявність яких може вплинути на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих їй службових повноважень.

Визначення змісту поняття "конфлікт інтересів" має значення для правильного застосування положень ст.14 Закону щодо урегулювання конфлікту інтересів.

Зміст цього поняття визначають такі дві обов'язкові ознаки:

1) конфлікт інтересів це суперечність між особистими інтересами та її службовими повноваженнями;

2) наявність такої суперечності може вплинути на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.

Таким чином, не будь-яка суперечність між особистими інтересами особи та її службовими повноваженнями створює конфлікт інтересів, оскільки особистий інтерес особи та її службові повноваження можуть не суперечити один одному.

Як вбачається з матеріалів та оскаржуваної постанови ОСОБА_5 , будучи заступником голови Погребищенської РДА не маючи можливості про повідомлення голову Погребищенської РДА про наявність потенційного конфлікту інтересів, оскільки останній знаходився на трьохденних курсах та підписавши лист - погодження на надбавки працівникам управління праці та соціального захисту населення №02-09/462 від 25.02.2016 р., не вплинув на остаточне рішення при видачі наказів про надбавки, оскільки воно приймались заступником начальника Управління ПСЗН - ОСОБА_8 Накази, заохочення, які виносились ОСОБА_8 заст. начальника УПСЗН були винесені нею на загальних підставах , як заохочення у праці на всіх працівників УПСЗН, а не конкретно в інтересах ОСОБА_7

В судовому засіданні першої інстанції ОСОБА_5 підтвердив дані обставини та показав, що 25.02.2016 року, йому, як заступнику голови Погребищенської РДА надійшов лист головного бухгалтера УПСЗН Погребищенської РДА з проханням погодити виплату надбавки в розмірі 50%, кожному - заступнику начальника управління ОСОБА_8 та заступнику начальника - начальнику відділу з питань обслуговування інвалідів війни та праці ОСОБА_7 в межах фонду оплати праці з письмовою резолюцією голови РДА ОСОБА_9 Крім того пояснив, що на той час голова РДА ОСОБА_9 перебував на трьохденних курсах в м. Києві , то він не мав змоги повідомити його про існуючий потенційний конфлікт, та порадившись з головним бухгалтером РДА -ОСОБА_10 при цьому не будучи обізнаним з Постановою КМУ №268 від 9.03.2006 року «Про упорядкування структури та умов праці працівників апарату органів виконавчої влади, органів прокуратури, суді та інших органів» в тій частині, що даною постановою будь-якого погодження не передбачено він підписав підготовлений лист «Про погодження надбавки» за № 02-09/762 від 25.02.2016 року. При цьому зазначив, що даний лист-погодження не має відношення до реального конфлікту інтересів, оскільки він не є безпосереднім керівником своєї дружини ОСОБА_7 - заступника начальника УПСЗН начальника відділу з питань обслуговування інвалідів війни та праці Погребищенської РДА.

Дані покази в судовому засіданні підтвердили свідки: ОСОБА_9, ОСОБА_11 , ОСОБА_12 та ОСОБА_13

Так, свідок ОСОБА_9 в судовому засіданні пояснив, що він працює головою Погребищенської РДА із серпня 2015 року.

Управління праці та соціального захисту населення є структурним підрозділом РДА, кошторис даного підрозділу затверджується до початку року.

Погодження головою РДА на виплату надбавки працівникам РДА ніяким документом не передбачено.

При з'ясуванні винності особи у вчиненні будь - якого корупційного правопорушення потрібно враховувати і загальні поняття корупції, що містяться у ст. 1 Закону України « Про засади запобігання і протидії корупції»

Зважаючи на те, що суть корупційного діяння, передбаченого ч. 1 ст. 9 ЗУ «Про засади запобігання і протидії корупції», полягає саме у тому, що особи, зазначені у підпунктах «а», «в» - «ж» пункту 1 та підпункті «а» пункту 2 частини першої статті 4 цього Закону, не можуть мати у безпосередньому підпорядкуванні близьких їм осіб або бути безпосередньо підпорядкованими у зв'язку з виконанням повноважень близьким їм особам, відповідальність за цією нормою настає лише у тому разі, коли такі особи мали у безпосередньому підпорядкуванні близьких їм осіб або були безпосередньо підпорядкованими у зв'язку з виконанням повноважень близьким їм особам, переконливих доказів чому по справі не здобуту, а відтак конфлікт інтересів у справі відсутній.

Відповідно до ч. 2 ст. 9 ЗУ «Про засади запобігання і протидії корупції», у разі виникнення обставин, що порушують вимоги частини першої цієї статті, відповідні особи, близькі їм особи вживають заходів щодо усунення таких обставин у п'ятнадцятиденний строк, а якщо в зазначений строк ці обставини добровільно не усунуто, відповідні особи або близькі їм особи в місячний строк з моменту виникнення обставин підлягають переведенню в установленому порядку на іншу посаду, що виключає безпосереднє підпорядкування.

За змістом ЗУ «Про засади запобігання і протидії корупції», обов'язковою ознакою за якою будь-яка неправомірна або неетична поведінка осіб, уповноважених на виконання функцій держави або прирівняних до них осіб визнається корупційною, є корисливий або інший особистий їх інтерес, або інтерес третіх осіб, втім ця обов'язкова складова суб'єктивної сторони правопорушення у даній справі з'ясована не була, що ставить під сумнів правомірність прийнятого судового рішення.

Крім того, відповідно до ст. 1 Закону України «Про засади запобігання і протидії корупції» корупційним діянням є тільки умисне діяння.

Таким, чином в матеріалах справи відсутні будь-які докази, які б свідчили про умисність або корисливий мотив діяння або бездіяльності ОСОБА_5 як посадової особи при виконанні її посадових обов'язків.

При розгляді справи судом першої інстанції правильно встановлено фактичні обставини щодо дій ОСОБА_5 , зроблено вірний висновок про відсутність в них складу адміністративного правопорушення, пов'язаного із корупцією , передбаченого ч.2 ст.172-7 КУпАП, щодо наявності реального конфлікту інтересів а тому постанова суду є законною та обгрунтованою, такою що відповідає вимогам ст.ст.245, 280, 283 КУпАП.

Під час апеляційного розгляду не здобуто доказів щодо вчинення ОСОБА_5 корупційного правопорушення, а тому доводи апеляційної скарги з цього приводу є безпідставними та не ґрунтуються на законі, в зв'язку з чим не підлягають задоволенню.

Враховуючи викладене, керуючись ст. 293, 294 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу прокурора Калинівської місцевої прокуратури Гаврилюка Р.Ю. - залишити без задоволення,

Постанову Погребищенського районного суду Вінницької області від 25 травня 2016 року про закриття провадження по адміністративній справі відносно ОСОБА_5 за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.2 ст.172-7 КУпАП - залишити без змін.

Постанова є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя:

Згідно з оригіналом: