Апеляційний суд Кіровоградської області
№ провадження 33/781/81/16 Головуючий у суді І-ї інстанції Гут Ю. О.
Категорія - 172-7 Доповідач у суді ІІ-ї інстанції Яковлева С. В.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06.06.2016 Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду Кіровоградської області Яковлєва С.В., із секретарем Пилипенко К.К., за участю прокурора прокуратури Кіровоградської області Сідорова В.А. та особи, що притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_5, розглянула у відкритому судовому засіданні у м. Кіровограді в режимі відеоконференції адміністративну справу за апеляцією заступника керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури Горщака М.Л. на постанову Голованівського районного суду Кіровоградської області від 22 квітня 2016 року, стосовно

ОСОБА_5, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки с. Люшнювате, Голованівського району, Кіровоградської області, українки, громадянки України, освіта повна загальна середня, працює секретарем Пушківської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області, депутат сьомого скликання Пушківської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області, проживає АДРЕСА_1,

про притягнення її до адміністративної відповідальності за ч.1 ч.2 ст.172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И Л А:

Постановою судді Голованівського районного суду Кіровоградської області від 22 квітня 2016 року провадження по адміністративній справі про притягнення ОСОБА_5 до адміністративної відповідальності за ч.1 ч.2 ст.172-7 КУпАП, закрито у зв'язку з відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення.

В апеляції на згадану постанову заступник керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури Горщак М.Л. просить постанову районного суду стосовно ОСОБА_5 скасувати постановити нову постанову, якою визнати ОСОБА_5 винною у вчиненні корупційного правопорушення, передбаченого ч.1 ч.2 ст.172-7 КУпАП та накласти стягнення у межах санкції даної статті.

Свої вимоги мотивує тим, що постанова суду є незаконною, оскільки винесена з порушенням вимог КУпАП. Крім того зазначає, що ОСОБА_5 відповідно до рішення «1 від 12.11.2015 р. «Про визнання повноважень новообраного складу депутатів сільської ради» брала участь у голосуванні за обрання її на посаду секретаря Пушківської сільської ради Голованівського району, а також брала участь у голосуванні за свою кандидатуру на посаду секретаря Пушківської сільської ради сьомого скликання. Перед голосуванням за свою кандидатуру ОСОБА_5 про наявність у неї конфлікту інтересів не повідомляла, від участі у голосуванні за свою кандидатуру на посаду секретаря Пушківської сільської ради сьомого скликання не відмовлялась, заходів щодо врегулювання конфлікту інтересів не вжито. Також, судом першої інстанції не взято до уваги те, що посада секретаря сільської ради є оплачуваною та передбачає отримання матеріальних благ у вигляді заробітної плати, а тому приймаючи участь в голосуванні за свою кандидатуру, у останньої був наявний реальний конфлікт інтересів між її приватним інтересом у вигляді отримання нею грошової винагороди та її представницькими повноваженнями як депутата сільської ради.

В запереченні на апеляційну скаргу прокурора, ОСОБА_5 зазначила, що вимоги апеляції є безпідставними та необгрунтованими, в той же час як постанова суду першої інстанції винесена відповідно до чинного законодавства України, з врахуванням усіх фактичних обставин справи, при цьому районним судом в повному обсязі з'ясовано всі обставини справи. При цьому вказала, що в протоколі про вчинення адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, передбаченого ст.172-7 КУпАП не встановлено в чому саме є реальний конфлікт інтересів в чому полягає мій приватний інтерес і які є суперечності між ним та службовими повноваженнями, наявність у мене саме службових повноважень на момент вирішення питання про обрання секретарем сільської ради. Крім того, відповідно до ч.6 ст.49 ЗУ «Про місцеве самоврядування в Україні» та ч.1 ст.19 ЗУ «Про статус депутатів місцевих рад» депутат має право ухвального голосу з усіх питань, які розглядаються на сесіях ради. Отже як депутат сільської ради користувалась правами наданими їй чинним законодавством. Також зазначила, що звинувачення щодо наявності конфлікту інтересів не можуть бути щодо неї на посаді секретаря, оскільки в момент голосування вона діяла як депутат, а отримала службові повноваження - статус секретаря тільки за підсумками таємного голосування. Більше того, згадане рішення приймалось колегіально і її голос жодним чином не впливав на прийняття рішення, а тому вважає, що постанова районного суду підлягає залишенню без зміни, а апеляційна скарга прокурора, без задоволення.

Заслухавши прокурора, який підтримав свої апеляційні вимоги і просив їх задовольнити, пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності ОСОБА_5, яка просила постанову суду залишити без зміни, а апеляцію прокурора без задоволення, перевіривши матеріали справи, зваживши доводи апеляції вважаю, що апеляція не підлягає задоволенню з таких підстав.

За змістом ст.ст.252,280 КУпАП України при розгляді справи про адміністративне правопорушення суд має повно, всебічно та об'єктивно дослідити всі обставини справи в їх сукупності та з'ясувати, чи було скоєно адміністративне правопорушення, чи винна особа у його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Зазначені вимоги при розгляді даної справи судом 1 інстанції виконанні в повному обсязі.

Згідно ст.1 ЗУ «Про засади запобігання і протидії корупції» під конфліктом інтересів розуміється суперечність між особистими інтересами особи та її службовими повноваженнями, наявність яких може вплинути на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих їй службових повноважень. При цьому конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним.

Обов'язковою ознакою, за якою будь-яка неправомірна поведінка державних службовців або інших осіб, уповноважених на виконання функцій держави, може визнаватися корупційною, є корисливий або інший особистий інтерес таких осіб або інтерес третіх осіб.

При розгляді зазначеної категорії справ про адміністративні правопорушення, корупційні правопорушення характеризуються умисною формою вини.

За змістом ст.172-7 КУпАП особистий інтерес - це користь, вигода, яка стосується (або цікавить) особи, і які вона бажає отримати для себе особисто або близьких осіб.

Об'єктивна сторона даного правопорушення полягає в бездіяльності особи, яка знала про наявність особистих інтересів чи обставин, які можуть вплинути на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, привести до невиконання або неналежного виконання своїх посадових обов'язків, тому зобов'язана була повідомити про це своєму керівникові, однак не зробила цього.

Суб'єктивна сторона характеризується прямим умислом.

Згідно зі ст.10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Об'єктивних даних, які б достовірно свідчили про спонукання депутатів сільської ради до голосування за рішення на її користь в матеріалах справи відсутні. Висновок суду першої інстанції про відсутність в діях ОСОБА_5 складу корупційного адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП, відповідає фактичним обставинам справи, ґрунтується на всебічному, повному та об'єктивному з'ясуванні всіх обставин справи.

Відповідно до диспозиції ч.1 ч.2 статті 172-7 КУпАП відповідальність за вказане правопорушення настає у разі неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а також вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Під реальним конфліктом інтересів, відповідно до примітки 2 ст. 172-7 КУпАП, слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Відповідно до ст.35 ЗУ "Про запобігання корупції" правила врегулювання конфлікту інтересів в діяльності Президента України, народних депутатів України, членів Кабінету Міністрів України, керівників центральних органів виконавчої влади, які не входять до складу Кабінету Міністрів України, суддів Конституційного Суду України та суддів судів загальної юрисдикції, голів, заступників голів обласних та районних рад, міських, сільських, селищних голів, секретарів міських, сільських, селищних рад, депутатів місцевих рад визначаються законами, які регулюють статус відповідних осіб та засади організації відповідних органів.

У разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. При цьому конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним.

Відповідно до ч.1 ст.50 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» секретар сільської, селищної, міської ради працює в раді на постійній основі секретар ради обирається радою з числа її депутатів на строк повноважень ради за пропозицією відповідного сільського, селищного, міського голови. Пропозиція щодо кандидатури секретаря може вноситись на розгляд ради не менше як половиною депутатів від загального складу відповідної ради.

Як вбачається з матеріалів справи, рішенням першої сесії сьомого скликання Пушківської сільської ради Голованівського району Кіровоградської області від 12 листопада 2015 року визначено повноваження 12 депутатів вказаного органу місцевого самоврядування. На першому пленарному засіданні першої сесії згаданої ради сьомого скликання вирішувалось питання про обрання секретаря сільської ради, за підсумками якого під час таємного голосування (за -8; проти-0; утрималися-0, не голосували -2) на посаду секретаря обрано ОСОБА_5, яка також брала участь у головуванні.

Крім того, відповідно до Законів України «Про місцеве самоврядування» та «Про статус депутатів місцевих рад» є участь у сесіях пленарних засідань шляхом голосування. Так, кожен депутат має право ухвального голосу з моменту визнання його повноважень. Порушенням права депутата на участь у голосуванні є прямим перешкоджанням здійснення діяльності депутата сільської, селищної, місцевої ради.

Більше того, як вбачається з матеріалів справи ОСОБА_5 в момент голосування діяла як депутат сільської ради і отримала статус секретаря сільської ради виключно за підсумками оголошення результатів таємного голосування.

Таким чином, зазначені в протоколі дані узгоджуються з поясненнями ОСОБА_5. як в районному суді так і в апеляційній інстанції.

Крім того, матеріали справи свідчать про те, що приймаючи участь у голосуванні щодо вирішення питання про обрання її секретарем сільської ради, ОСОБА_5 діяла не особисто, а рішення приймалось колегіальним органом, тобто депутатським корпусом на сесії сільської ради, із дотриманням передбаченої законом процедури.

Проводячи аналіз матеріалів адміністративного правопорушення вважаю, що районний суд прийшов до правильного висновку про те, що в діях ОСОБА_5 відсутня наявність конфлікту інтересів, та умислу на скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-7 КУпАП, відсутні відомості та докази, які б достовірно свідчили про наявність у ОСОБА_5 особистих інтересів чи обставин, що можуть призвести до невиконання чи неналежного виконання нею своїх посадових обов'язків, що свідчать про те, що вона не вчинила дії, які містять ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ст.172-7 КУпАП, а тому постанова суду першої інстанції про закриття провадження по справі є законною та обґрунтованою, що спростовує доводи апелянта в цій частині.

Керуючись Законом України ст.1 ЗУ «Про засади запобігання і протидії корупції» , ч.1 ст.172-7, ч.2 ст.172-7, ст.247, ч.1 ст.172-7, 284, 293 Кодексу України про адміністративні правопорушення ,-

ПОСТАНОВИЛА:

Апеляційну скаргу заступника керівника Новоукраїнської місцевої прокуратури Горщака М.Л. залишити без задоволення, а постанову Голованівського районного суду Кіровоградської області від 22 квітня 2016 року, стосовно ОСОБА_5, за ч.1 ч.2 ст.172-7 КУпАП - без зміни.

Постанова набирає законної сили негайно, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя (підпис)

Згідно з оригіналом:

Суддя Апеляційного суду

Кіровоградської області С.В. Яковлєва