Справа № 404/3030/16-п
Номер провадження 3/404/860/16
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

07 червня 2016 року Суддя Кіровського районного суду міста Кіровограда Завгородній Є.В., розглянувши матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності, які були направлені з Кіровоградського відділу поліції ГУ НП в Кіровоградській області, відносно:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, ідентифікаційний номер та місце роботи не встановлено, проживаючого ІНФОРМАЦІЯ_2,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

ВСТАНОВИВ :

Згідно змісту протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 15.05.2016 року приблизно о 14 год. 40 хв. по вул. Поповича 7-Б в місті Кіровограді, висловлювався в бік громадян нецензурною лайкою, на зауваження не реагував та погрожував працівникам поліції.

У судове засідання ОСОБА_1 не зявився, про час та місце розгляду завчасно повідомлявся належним чином. Заяв і клопотань про перенесення розгляду справи, не направив.

Ретельно дослідивши письмові матеріали, переконаний у необхідності закриття справи про адміністративне правопорушення, з наступних підстав:

Проявом хуліганських дій є будь які протиправні дії, спрямовані на порушення громадського порядку.

Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Суб'єктивна сторона правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП України, в по якому особі предявлено обвинувачення, характеризується наявністю вини в формі прямого умислу. За умовами якого: особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і спокій громадян та прагне цього. Елементом суб'єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Всупереч диспозиції приведеної процесуальної норми закону, в долучених до матеріалів адміністративного провадження: протоколі про адміністративне правопорушення, та у висновку перевірки дільничного інспектора по матеріалам Єдиного обліку Кіровоградського ВП ГУ Національної поліції в Кіровоградській області, відсутні докази на підтвердження того, що кінцевою метою дій ОСОБА_1 було свідоме порушення ним саме громадського порядку.

Не прийняте й процесуальне рішення про те, на підставі яких доказів уповноважена службова особа дійшла висновку про наявність саме дрібного хуліганства та відсутність грубого порушення громадського порядку. Слідчим не прийнята постанови про закриття кримінального провадження за відсутності складу кримінального правопорушення передбаченого ст. 296 КК України.

У протоколі про адміністративне правопорушення мають бути зазначені: дата і місце складення; посада, прізвище, ім'я, по батькові особи, яка його склала; відомості про особу порушника; місце, час учинення і суть дрібного хуліганства; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення порушника; інші відомості, необхідні для вирішення справи, у т. ч. про матеріальну шкоду, якщо її було заподіяно (ч. 1 ст. 256 КУпАП).

Відповідно до розяснень пунктів 15-16 Постанови Пленуму Верховного Суду України, від 22.12.2006року № 10 "Про судову практику у справах про хуліганство", судам належить забезпечувати своєчасний і правильний розгляд адміністративних справ про дрібне хуліганство. Суди не повинні застосовувати заходи адміністративного стягнення, передбачені ст. 173 КУпАП, щодо осіб, дії яких містять ознаки злочинів (самоправство, завдання побоїв, заподіяння легких тілесних ушкоджень та ін.) або проступків, що не є дрібним хуліганством.

Надані на розгляд адміністративні матеріали не містять доказів на підтвердження всіх кваліфікуючих ознак дрібного хуліганства, вчиненого саме з метою порушення громадського порядку та спокою громадян. В протоколі про адміністративне правопорушення відсутні будь-які пояснення порушника. Письмові пояснення ОСОБА_1 (а.с.2) написані нерозбірливо. Суддя позбавлений можливості всебічно дослідити обставини справи, оскільки адміністративний матеріал містить лише пояснення потерпілої сторони, зі змісту якої вбачається, що під час телефонної розмови заявниці з її колишнім чоловіком ОСОБА_1 виник конфлікт на ґрунті взаємних непорозумінь щодо виховання спільної дитини. В той час як в протоколі працівник поліції зазначив, що ОСОБА_1 висловлювався в бік громадян нецензурною лайкою, на зауваження не реагував та погрожував працівникам поліції. Сукупність зібраних матеріалів містять явні розбіжності щодо обставин та факту порушення.

Конфлікт між порушником та заявницею відбувся 15.05.2016 року через різні бачення та способи виховання спільної дитини. Висловлення субєктивного відношення до виховного процесу повинні бути вирішені у будь-який передбачений Законом спосіб, а не закінчуватись адміністративною відповідальністю відносно однієї з сторін.

Зі змісту наявних письмових пояснень заявниці, убачається що порушника обурюють методи та форми виховання/навчання дитини, тому останній висловлює своє ставлення та свою думку колишній дружині. Такий спосіб спілкування між колишнім подружжям стало способом життя та спілкування, а тому не чинить будь-яких наслідків для оточуючих, не порушують громадський порядок та спокій.

Згідно практики застосування рішень Європейського суду з прав людини (ст. 9 Європейської Конвенції з прав людини) Кожен має право на свободу вираження поглядів. Це право включає свободу дотримуватися своїх поглядів, одержувати і передавати інформацію та ідеї без втручання органів державної влади. Здійснення цих свобод, оскільки воно пов'язане з обов'язками і відповідальністю, може підлягати таким формальностям, умовам, обмеженням або санкціям, що встановлені законом і є необхідними в демократичному суспільстві в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадської безпеки, для запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров'я чи моралі, для захисту репутації чи прав інших осіб, для запобігання розголошенню конфіденційної інформації.

За таких умов, вважаю, що в даному конкретному випадку відсутній склад адміністративного правопорушення. Інші докази в матеріалах адміністративного провадження відсутні. Таким чином констатую, що межі та повноваження вирішення справи про адміністративне правопорушення вичерпані, відтак рішення приймається на підставі наявних обставин, які у своїй сукупності переконливо свідчать про відсутність прямого умислу особи, яка притягується до адміністративної відповідальності у порушенні громадського порядку чи спокою громадян.

Вина ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП не підтверджується належними і достатніми доказами, тому вважаю за необхідне звільнити ОСОБА_1 від адміністративної відповідальності у звязку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, закривши провадження в справі про адміністративне правопорушення.

Керуючись ст.ст. 1, 9, 173, 245, 247, 277, 280, 283, 284 КУпАП,-

ПОСТАНОВИВ:

Провадження в справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП, закрити в звязку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Кіровоградської області або на неї може бути внесено подання прокурора протягом десяти днів з дня її винесення через Кіровський районний суд міста Кіровограда.

Суддя Кіровського районного суду м.Кіровограда ОСОБА_2