Єдиний унікальний номер 719/181/16-п
Номер провадження 3/719/112/16
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

30 червня 2016 року

м. Новодністровськ

Новодністровський міський суд Чернівецької області в складі: судді Луців О.В., секретаря Матковської А.О., розглянувши матеріали, які надійшли від заступника начальника Новодністровського відділення поліції Кельменецького відділу поліції Головного управління Національної поліції в Чернівецькій області відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянина України, непрацюючого, неодруженого, ІНФОРМАЦІЯ_3, зареєстрованого за адресою: м. Новодністровськ, мікрорайон «Сонячний»АДРЕСА_1, та фактично проживаючого за адресою: м. Новодністровськ, мікрорайон «Сонячний»АДРЕСА_2, про притягнення його до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИЛА:

Як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення, ОСОБА_1 30.05.2016 року близько 17 год. 00 хв., перебуваючи на дачному кооперативі «Механізатор», розташованому у м. Новодністровськ, Чернівецької області, влаштував із ОСОБА_2 суперечку, під час якої ображав його образливими словами та виражався на адресу останнього нецензурною лайкою, чим порушив громадський порядок та спокій громадян та вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173 КУпАП.

ОСОБА_1 у судовому засіданні свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, не визнав в повному обсязі та показав, що 30.05.2016 року ОСОБА_2, який являється його колишнім тестем, на грунті неприязних стосунків, що виникли між ОСОБА_1 та його колишньою дружиною ОСОБА_3 (дочкою потерпілого), перебуваючи в нетверезому стані, почав ображати ОСОБА_4 та його, говорити в їхню адресу нецензурні слова, погрожував йому. Натомість, ОСОБА_1 ніяким чином не реагував на образи ОСОБА_2 в свою адресу та адресу його співмешканки - ОСОБА_4, а продовжував займатись справами по господарству. Пізніше ОСОБА_4 викликала працівників поліції. Вказав, що присутніми при суперечці були він, ОСОБА_4, ОСОБА_2 та ОСОБА_5 В подальшому, коли працівники поліції оформляли матеріали, підїхала також ОСОБА_3, ОСОБА_2 (син ОСОБА_2В.), ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_3

Потерпілий ОСОБА_2 підтвердив відомості, вказані у протоколі про адміністративне правопорушення, заперечив повністю покази ОСОБА_1 та зазначив, що сварку розпочала ОСОБА_4, а потім до неї приєднався ОСОБА_1 Також, потерпілий вказав, що був тверезий, не ображав ні ОСОБА_4, ні особу-правопорушника, натомість назвав його словом «гадязка», яке не має образливого значення та є прізвиськом ОСОБА_1 Зазначив при цьому, що його, крім ОСОБА_1, ображала також ОСОБА_4 та підтвердив, що ОСОБА_3 і ОСОБА_7 при суперечці присутніми не були, а давали свої пояснення з приводу обставин події виключно зі слів ОСОБА_2 Потерпілий вказав, що ніколи не ображав свого колишнього зятя та не сварився з ним, на відміну від останнього.

Свідок ОСОБА_3 підтвердила пояснення, надані нею 02.06.2016 року, вказавши при цьому, що безпосередньо присутньою при сварці не була та про обставини події дізналась зі слів свого батька (потерпілого), як і її мати ОСОБА_7

Свідок ОСОБА_4 показала, що 30.05.2016 року близько 17 год. 00 хвилин вона перебувала зі своїм співмешканцем ОСОБА_1 на його дачі та збирала полуницю. В цей час потерпілий ОСОБА_2, перебуваючи у нетверезому стані, почав безпричинно її ображати, звинувачувати та погрожувати, застосовував в її адресу нецензурну лайку і жбурнув в неї банку з фарбою. Після цього, потерпілий почав ображати ОСОБА_1 та називати його не тільки «гадязкою», але й іншими образливими словами. Свідок повідомила також, що ні вона, ні її співмешканець ОСОБА_1 не відповідали на образи ОСОБА_2, натомість викликали працівників поліції, щоби заспокоїти потерпілого. Стверджувала, що потерпілий не вперше ображає ОСОБА_1, оскільки між ними склалися неприязні стосунки через розлучення з ОСОБА_3 (дочкою ОСОБА_2В.) та поділ спільного майна подружжя.

Свідок ОСОБА_6 зазначив, що його мати - ОСОБА_4 зателефонувала йому 30.05.2016 року та повідомила, що її та ОСОБА_1 ображає ОСОБА_2, кинув в ОСОБА_4 банку з фарбою, а тому необхідно викликати працівників поліції. Свідок викликав працівників поліції на прохання матері і приїхав разом з ними. Обставин події він не бачив, однак вказав, що потерпілий перебував в нетверезому стані, що вбачалось з його манери поведінки і розмов, в подальшому почав ображати свідка та його дівчину, з якою він прийшов, застосовувати в їх адресу нецензурну лайку.

Свідок ОСОБА_8, який не був присутнім 30.05.2016 року ані при сварці, ані при її оформленні, зазначив, що напередодні потерпілий ОСОБА_2, перебуваючи на своїй дачній ділянці, почав безпричинно застосовувати в адресу ОСОБА_1 нецензурну лайку, образливі слова. Натомість ОСОБА_1 ніяким чином не реагував на образи зі сторони потерпілого, а свідок намагався заспокоїти ОСОБА_2

Свідок ОСОБА_9 в судове засідання не зявився, однак повідомив суду, що безпосереднім свідком події не був та відбирав пояснення лише зі слів.

Свідки ОСОБА_7 та ОСОБА_10 в судове засідання не зявились, хоча були належним чином повідомлені про дату, час та місце судового засідання, натомість учасники судового розгляду не наполягали на їх повторному виклику.

Заслухавши пояснення правопорушника, потерпілого та покази свідків по справі, дослідивши адміністративний матеріал, суд дійшов висновку, що провадження по даній справі підлягає закриттю, з огляду на наступне.

У відповідності до ст. 7 КУпАП, провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюється на основі суворого додержання законності.

Стаття 9 КУпАП передбачає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Так, згідно ст. 173 КУпАП, дрібне хуліганство - це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. Об'єктом захисту у ст. 173 КУпАП є громадський порядок.

Відповідно до п. 1.6 Наказу МВС України від 11.11.2010 року №550, зареєстровано в Міністерстві юстиції України 6 грудня 2010 р. за N 1219/18514, "Про затвердження Положення про службу дільничних інспекторів міліції в системі Міністерства внутрішніх справ України", громадський порядок - це система суспільних відносин, які складаються і розвиваються в громадських місцях під впливом правових та соціальних норм, спрямованих на забезпечення нормального функціонування установ, організацій, громадських об'єднань, праці й відпочинку громадян, повагу до їх честі, людської гідності та громадської моралі.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, непристойні висловлювання.

Сам факт висловлювання особою нецензурної лайки без настання наслідків, які свідчать про порушення громадського порядку та спокою громадян не утворюють склад адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП .

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов'язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв'язній манері, а також насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком.

З суб'єктивної сторони правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом суб'єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

З матеріалів справи та показів свідка ОСОБА_4, потерпілого і особи-правопорушника вбачається, що 30 травня 2016 року біля 17 години був словесний конфлікт між ОСОБА_2 та його колишнім зятем ОСОБА_1 на дачному кооперативі «Механізатор», розташованому у м. Новодністровськ, Чернівецької області. Будь-яких фактичних даних, на основі яких можна було б дійти висновку, що ОСОБА_1 вчинив правопорушення, яке посягає на громадський порядок і громадську безпеку, тобто вчинив дрібне хуліганство, об'єктивна сторона якого передбачає посягання на суспільні відносини у громадських місцях (вулицях, парках, скверах, інших місцях масового перебування громадян), і як наслідок правопорушення - порушення спокою громадян, тобто невизначеного кола осіб як потерпілих, не надано та не здобуто.

Натомість свідки ОСОБА_3 та ОСОБА_7, що вказані в протоколі про адміністративне правопорушення, складеному щодо ОСОБА_1, безпосередніми очевидцями події не були, що не заперечує сам потерпілий, в той же час свідок ОСОБА_4, яка була присутня при сварці, заперечила обставини, викладені в протоколі. Будь-яких інших доказів, які вказували б на вину ОСОБА_1 в матеріалах справи немає.

Окрім того, суперечливими є покази потерпілого в частині його поведінки до та після події, що сталася 30.05.2016 року, оскільки вони спростовуються показами свідків ОСОБА_8, ОСОБА_6, ОСОБА_4, які вказали, що раніше ОСОБА_2 вже ображав безпричинно ОСОБА_1, а 30.05.2016 року поводив себе неадекватно, чіплявся до інших людей.

Тобто, встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_2 проходило з'ясування особистих стосунків, але порушення громадського порядку не було, що виключає кваліфікацію дій ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП.

Окрім того, суд не бере до уваги покази потерпілого, оскільки вони спростовуються постановою Новодністровського міського суду Чернівецької області від 14.06.2016 року, відповідно до якої ОСОБА_2 визнав себе винним у вчиненні дрібного хуліганства по відношенню до ОСОБА_1, що проявлялось у нецензурній лайці на адресу ОСОБА_1 та ОСОБА_4, що підтвердила сама свідок ОСОБА_4, у звязку з чим вина ОСОБА_2 була встановлена в судовому порядку.

Згідно ст.19 Конституції України, органи державної влади, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України. Вина особи, яка притягається до відповідальності, має бути доведена належними доказами, а не ґрунтуватись на припущеннях, усі сумніви щодо доведеності вини тлумачаться на її користь (ст.62 Конституції України).

Згідно ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Пункт 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП передбачає, що провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю при відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Враховуючи вищенаведене та аналізуючи зібрані по справі докази у їх сукупності, суд вважає недоведеним факт вчинення дрібного хуліганства ОСОБА_1, а тому в силу принципу презумпції невинуватості, діючого в адміністративному праві, всі сумніви у винності особи, що притягується до відповідальності, тлумачаться на її користь. Недоведена вина прирівнюється до доведеної невунуватості. За таких обставин факт вчинення адміністративного правопорушення ОСОБА_1, передбаченого ст. 173 КУпАП, на думку суду, є недоведеним, а відтак провадження в справі підлягає закриттю.

Враховуючи вищенаведене та керуючись ст.ст. 7, 9, 173, 245-247, 249, 279, 280-281, 283-285, 289, 294 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі № 719/181/16-п про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, закрити.

Постанова судді набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги чи подання прокурора. Постанова судді може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником або прокурором протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга, подання прокурора подаються до Апеляційного суду Чернівецької області через Новодністровський міський суд Чернівецької області.

СУДДЯ