Апеляційний суд Кіровоградської області
Провадження № 33/781/104/16 Головуючий у суді І-ї інстанції Бутельська Г.В.
Категорія - ст. 172-7 КУпАП Доповідач у суді ІІ-ї інстанції Онуфрієв В.М.
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03.06.2016 року, суддя Апеляційного суду Кіровоградської області Онуфрієв В.М., із секретарем Ковальовою Н.Д., за участю прокурора Гузема О.А., ОСОБА_4, розглянув у відкритому судовому засіданні адміністративну справу за апеляцією першого заступника керівника Кіровоградської місцевої прокуратури Сандул С. на постанову Ленінського районного суду м. Кіровограда від 05 травня 2016 року, якою стосовно

ОСОБА_4, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки с. Глибочок Тальнівського району Черкаської області, українки, громадянки України, не одруженої, працюючої директором Кіровоградського науково-дослідного центру продуктивності агропромислового комплексу, зареєстрованої та проживаючої АДРЕСА_1,

закрито провадження у зв'язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП.

ВСТАНОВИВ:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 28.03.2016 року заступника керівника Кіровоградської місцевої прокуратури Соломонова М.Г. ОСОБА_4 ставиться в провину те, що вона всупереч вимог п.3 ч.1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», не вчинила заходів щодо не вчинення дій при прийнятті рішення про умови оплати праці ОСОБА_6 у зв'язку з чим, порушуючи вимоги ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП та видала наказ від 27.02.2015 року про переведення ОСОБА_6 та протягом 2015 року видавала накази про введення в дію штатних розписів, підписувала документи по виплаті ОСОБА_6 заробітної плати у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю та накази про виплати надбавки за стаж роботи і надання відпустки, за наступних обставин.

Так, відповідно до п.1 ч.1 Положення "Украгропромпродуктивність", затвердженого наказом №276 Міністерства аграрної політики та продовольства України від 16.05.2012 року (далі - Положення) Український науково - дослідний інститут продуктивності агропромислового комплексу (надалі - Інститут) створено згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 01.07.2002 року №873 "Про реорганізацію науково-дослідних центрів нормативів праці ". Інститут, зональні та регіональні науково-дослідні центри продуктивності АПК входять до сфери управління Міністерства аграрної політики та продовольства України.

Наказом Генерального директора Українського науково-дослідного інституту продуктивності агропромислового комплексу № 351-к від 10.11.2014 року призначено на посаду директора Кіровоградського науково-дослідного центру продуктивності агропромислового комплексу ОСОБА_4 та укладено з нею контракт від 10.11.2014 року на 5 років, з 10.11.2014 року по 10.11.2019 року.

На підставі зазначеного контракту між генеральним директором Українського науково-дослідного інституту продуктивності агропромислового комплексу ОСОБА_7 та ОСОБА_4 виникли трудові відносини. Окрім цього, відповідно до п.5 ч.1 Контракту ОСОБА_4 підзвітна генеральному директору ОСОБА_7 в межах, встановлених законодавством, положеннями про Установу та цим контрактом.

Наказом в. о. директора "Кіровоградагропромпродуктивність" №14-к від 01.09.2005 року ОСОБА_4 призначено на посаду головного фахівця науково-дослідного відділу продуктивності в обслуговуючих галузях, харчовій та переробній промисловості ОСОБА_8.

27.02.2015 року наказом директора "Кіровоградагропромпродуктивність" №3-к переведено ОСОБА_6 на посаду наукового співробітника з 1 березня 2015 року. Згідно п1.3 посадової інструкції ОСОБА_6 остання призначається та звільняється директором центру "Кіровоградагропромпродуктивність" за поданням завідувача відділу в установленому порядку. Відповідно до п.1.4 посадової інструкції у своїй роботі ОСОБА_6 керується діючим положенням про відділ і цією посадовою інструкцією. Під час прийняття наведених нижче рішень в діяльності директора НДЦ "Кіровоградагропромпродуктивність" виник реальний конфлікт інтересів, а саме суперечність між приватним інтересом особи та її службовими повноваженнями, що впливає на об'єктивність та неупередженість прийняття рішень під час виконання зазначених повноважень. Рішення, які прийняті директором НДЦ "Кіровоградагропромпродуктивність" в порушення п.3 ч.1 ст.1 Закону України "Про запобігання корупції ":

- про введення в дію штатних розписів на 2015 рік НДЦ "Кіровоградагропромпродуктивність", які затверджені директором НДІ "Украгропромпродуктивність";

- про затвердження довідок про середню заробітну плату для призначення допомоги у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю виданій ОСОБА_6 від 10.09.2015 року №220, №224 від 23.09.2015 року, №250 від 29.10.2015 року, від 23.11.2015 року за період непрацездатності з 23.11.2015 року по 30.11.2015 року), від 09.12.2015 року ( за період непрацездатності з 09.12.2015 року по 16.12.2015 року);

- про виплати надбавки за стаж роботи у науковій сфері затверджений наказом №4 від 12.01.2015 року про виплати надбавки за стаж роботи у науковій сфері;

- про надання відпустки ОСОБА_6 від 30.09.2015 року;

- про надання відпустки ОСОБА_6 від 31.07.2015 року;

- про надання відпустки ОСОБА_6 від 29.05.2015 року;

Відповідно до положення про Кіровоградський науково-дослідний центр продуктивності агропромислового комплексу, затвердженого наказом Міністра аграрної політики та продовольства України № 294 від 29.06.2011 року Кіровоградський науково - дослідний центр продуктивності агропромислового комплексу створено згідно з постановою Кабінету Міністрів України від 01.07.2002 року № 873 "Про реорганізацію науково-дослідних центрів нормативів праці".

Згідно статті 1 п.1.1 Положення, "Кіровоградагропромпродуктивність" є державною бюджетною науковою установою, заснованою на державній формі власності і підпорядкованою Міністерству аграрної політики та продовольства України. Згідно ст.3 п.3.1 Положення, "Кіровоградагропромпродуктивність" є юридичною особою та має відокремлене майно, самостійний баланс та має право відкривати рахунки в банках, реєстраційні рахунки загального та спеціального фондів у відділеннях Держказначейства.

Встановлено, що безпосереднім керівником директора НДЦ "Кіровоградагропромпродуктивність" ОСОБА_4 є генеральний директор НДІ "Украгропромпродуктивність" ОСОБА_7

Таким чином, всупереч вимогам п.1,2,3 ч.1 ст.28 Закону України "Про запобігання корупції" директор НДЦ "Кіровоградагропромпродуктивність" ОСОБА_4 не вжила заходів щодо недопущення будь-якої можливості уникнення конфлікту інтересів, а також не повідомила про наявність реального конфлікту інтересів безпосереднього керівника генерального директора НДІ "Украгропромпродуктивність".

Крім того, директор НДЦ "Кіровоградагропромпродуктивність" ОСОБА_4 всупереч вимогам п.3 ст.1 Закону України "Про запобігання корупції" не вжила заходів щодо не вчинення дій при прийнятті рішення в умовах реального конфлікту інтересів про умови оплати праці ОСОБА_6, що призвело до невиконання вимог пункту 3 частини 1 статті 28 Закону України "Про запобігання корупції", за що передбачена відповідальність згідно ч.2 статті 172-7 КУпАП.

Постановою суду першої інстанції стосовно ОСОБА_4 закрито провадження у справі у зв'язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення. Суд мотивував рішення тим, що відповідно до ч.1 Прикінцевих положень Закону України "Про запобігання корупції" від 14.10.2014 року, цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, та вводиться в дію через 6 місяців з дня набрання ним чинності. Вказаний Закон опубліковано в газеті "Голос України" 25.10.2014 року. Отже, на час прийняття ОСОБА_6 на роботу (2005 рік) Закон України "Про запобігання корупції" не був чинним, на час переведення ОСОБА_6, на посаду наукового співробітника (1.03.2015 року) вказаний Закон не був введений в дію.

Крім цього, названий Закон не діяв і на час призначення ОСОБА_4 на посаду директора Кіровоградського науково-дослідного центру продуктивності агропромислового комплексу.

Зазначено, що органом прокуратури не доведено, який приватний інтерес переслідувала ОСОБА_4, маючи у підпорядкуванні свою доньку, та у чому цей інтерес виражався. Також не доведено чи надавались ОСОБА_4, як керівником, будь-які пільги, переваги, додаткові заохочення доньці ОСОБА_10 під час виконання нею посадових обов'язків.

Крім того, 2 березня 2016 року ОСОБА_4 під час зустрічі з генеральним директором повідомляла останнього про те, що у неї існує конфлікт інтересів щодо роботи близьких родичів. Крім цього у зазначеному листі вказано, що ця ситуація обговорювалася і раніше, у тому числі при затвердженні штатних розписів Центру. Вказане підтверджується також і листом від 07.04.2016 року Генерального директора НДІ у якому рекомендовано поряд з прямим підпорядкуванням наукового співробітника ОСОБА_6 завідувачу відділу, наділити завідувача відділу фактичними повноваженнями щодо прийняття стосовно ОСОБА_6 рішення щодо надбавок, заохочень, дисциплінарних стягнень, тощо.

В апеляційній скарзі перший заступник керівника Кіровоградської місцевої прокуратури Сандул С. просив скасувати та винести постанову, якою ОСОБА_4 визнати винною у вчиненні адміністративного корупційного правопорушення, передбаченого ч.1, 2 ст. 172-7 КУпАП та накласти стягнення у межах санкції ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

Свої вимоги обґрунтував тим, що судом не звернуто увагу, що керівник здійснює поточне керівництво Установою, організовує його виробничо-господарську, соціально-побутову та іншу діяльність, забезпечує виконання завдань, передбачених законодавством, положенням про Установу. Окрім цього, ОСОБА_6 призначається та звільняється з посади наказом директора центру «Кіровоградагропромпродуктивність».

Наказом директора НДЦ «Кіровоградагропромпродуктивність» ОСОБА_4 №3 від 27.02.2015 ОСОБА_6 у зв'язку зі зміною штатного розпису переведено на посаду наукового співробітника з 01.03.2015 року. Відповідно до ч.1 Прикінцевих положень Закону України «Про запобігання корупції» від 14.10.2014 року цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування та вводиться в дію через 6 місяців з дня набрання ним чинності. Вказаний Закон опубліковано в газеті «Голос України» 25.10.2014 року.

Отже, суд прийшов до висновку, що під час виникнення реального конфлікту інтересів, а саме 01.03.2015 року вказаний вище Закон не був введений в дію. Однак, в протоколі про вчинення адміністративного правопорушення пов'язаного з корупцією відносно ОСОБА_4 зазначено, що датою вчинення правопорушення є 26.05.2015, а саме дата винесення наказу №20 від 26.05.2015 року про введення в дію штатного розпису на 2015 рік.

Зазначив, що в ході судового засідання встановлено, що лише 02.03.2016 року ОСОБА_4 під час зустрічі з генеральним директором повідомляла останнього про те, що у неї існує реальний конфлікт інтересів щодо роботи близьких родичів. Після чого, були вжиті заходи щодо усунення наявного конфлікту інтересів шляхом наділення завідувача відділу фактичних повноважень щодо прийняття стосовно наукового співробітника ОСОБА_6 рішень у питаннях застосування надбавок, заохочень, дисциплінарних стягнень, ведення графіків виходу на роботу та інше, чим саме підтвердили наявність реального конфлікту інтересів в діяльності директора НДЦ «Кіровоградагропромпродуктивність».

Дослідивши матеріали справи, заслухавши прокурора, який підтримав подану апеляційну скаргу, ОСОБА_4, яка заперечила проти задоволення апеляції, перевіривши матеріали справи, зваживши доводи апеляції, вважаю, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, з таких підстав.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 280 КУпАП одним із завдань провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

При розгляді справи про адміністративне правопорушення суд повинен з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

ОСОБА_4 в судовому засіданні суду першої та апеляційної інстанції вину не визнала, вказала що законодавство України про запобігання корупції не порушувала, умислу на це не мала

За змістом положень ч.1 ст. 1 Закону України «Про засади запобігання і протидії корупції» корупційним правопорушенням визнається умисне діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 4 цього Закону.

Корупція - використання особою, зазначеною в частині першій статті 4 цього Закону, наданих їй службових повноважень та пов'язаних із цим можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній в частині першій статті 4 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень та пов'язаних із цим можливостей;

Під конфліктом інтересів розуміється суперечність між особистими інтересами особи та її службовими повноваженнями, наявність яких може вплинути на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих їй службових повноважень.

Обов'язковою ознакою, за якою будь-яка неправомірна поведінка державних службовців або інших осіб, уповноважених на виконання функцій держави, може визнаватися корупційною, є корисливий або інший особистий інтерес таких осіб або інтерес третіх осіб.

Особистий інтерес - це користь, вигода яка стосується (або цікавить) особу, і які вона бажає отримати для себе особисто або близьких родичів.

Корупційні правопорушення характеризуються умисною формою вини.

Згідно диспозиції ст. 172-7 КУпАП відповідальність за вказане правопорушення настає у разі неповідомлення особою безпосереднього керівника у випадках, передбачених законом, про наявність конфлікту інтересів.

Згідно примітки 2, у цій статті під конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між особистими інтересами особи та її службовими повноваженнями, наявність яких може вплинути на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих їй службових повноважень. При цьому конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним.

Об'єктивна сторона даного правопорушення полягає в бездіяльності особи, яка знала про наявність особистих інтересів чи обставин, які можуть вплинути на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, привести до невиконання або неналежного виконання своїх посадових обов'язків, тому зобов'язана була повідомити про це своєму керівникові, однак не зробила цього.

Суб'єктивна сторона характеризується прямим умислом.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення ОСОБА_4 всупереч вимог п.3 ч.1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», не вчинила заходів щодо не вчинення дій при прийнятті рішення про умови оплати праці ОСОБА_6 у зв'язку з чим, порушуючи вимоги ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП та видала наказ від 27.02.2015 року про переведення ОСОБА_6 та протягом 2015 року видавала накази про введення в дію штатних розписів, підписувала документи по виплаті ОСОБА_6 заробітної плати у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю та накази про виплати надбавки за стаж роботи і надання відпустки.

Згідно зі ст.10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

З матеріалів справи вбачається, що ОСОБА_4 2 березня 2016 року повідомила заступника генерального директора Українського НДІ продуктивності агропромислового комплексу, про те, що у неї існує конфлікт інтересів щодо роботи близьких родичів. Крім цього у повідомленні заступника генерального директора Українського НДІ продуктивності агропромислового комплексу на ім'я прокурора вказано, що ця ситуація обговорювалася і раніше, у тому числі при затвердженні штатних розписів Центру. Вказане підтверджується також і листом від 07.04.2016 року Генерального директора НДІ у якому рекомендовано поряд з прямим підпорядкуванням наукового співробітника ОСОБА_6 завідувачу відділу, наділити завідувача відділу фактичними повноваженнями щодо прийняття стосовно ОСОБА_6 рішення щодо надбавок, заохочень, дисциплінарних стягнень, тощо. А тому, суд першої інстанції дійшов правильного висновку, що ОСОБА_4, у відповідності до ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», повідомляла безпосереднього керівника Генерального директора Українського НДІ про конфлікт інтересів щодо роботи близьких осіб.

Крім того, і на це правильно послався у постанові суд першої інстанції відповідно до ч.1 Прикінцевих положень Закону України "Про запобігання корупції" від 14.10.2014 року, цей Закон набирає чинності з дня, наступного за днем його опублікування, та вводиться в дію через 6 місяців з дня набрання ним чинності. Вказаний Закон опубліковано в газеті "Голос України" 25.10.2014 року. Отже, на час прийняття ОСОБА_6 на роботу (2005 рік) Закон України "Про запобігання корупції" не був чинним, на час переведення ОСОБА_6, на посаду наукового співробітника (1.03.2015 року) вказаний Закон не був введений в дію.

Крім того, названий Закон не діяв і на час призначення ОСОБА_4 на посаду директора Кіровоградського науково-дослідного центру продуктивності агропромислового комплексу.

Також, перевіркою матеріалів справи встановлено, що суд першої інстанції дійшов до правильного висновку, що органом прокуратури взагалі не доведено характер вчиненого правопорушення ОСОБА_4, передбачений ч. 2 ст. 172 -7 КУпАП та не доведено у чому полягає ступінь вини ОСОБА_4 Так, орган прокуратури прийшов до висновку, що ОСОБА_4 всупереч вимог п.3 ч.1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», не вчинила заходів щодо не вчинення дій при прийнятті рішення про умови оплати праці ОСОБА_6 у зв'язку з чим, порушуючи вимоги вказаної норми ОСОБА_4 видала наказ від 27.02.2015 року про переведення ОСОБА_6 та протягом 2015 року видавала накази про введення в дію штатних розписів, підписувала документи по виплаті ОСОБА_6 заробітної плати у зв'язку з тимчасовою непрацездатністю та накази про виплати надбавки за стаж роботи і надання відпустки.

Але, і на це також правильно послався у своєму рішенні суд першої інстанції у даному випадку органом прокуратури не доведено, який приватний інтерес переслідувала ОСОБА_4, видаючи і підписуючи вищезазначені документи. Також не доведено чи вплинуло виконання службових повноважень ОСОБА_4 під час прийняття наведених рішень, пов'язаних з оплатою праці та наданням відпустки на об'єктивність або неупередженість.

За таких обставин, на переконання апеляційного суду, в діях ОСОБА_4 відсутня наявність реального конфлікту інтересів, остання не мала умислу на вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-7 КУпАП. У матеріалах справи відсутні достовірні відомості та докази, які б свідчили про наявність у ОСОБА_4 особистих інтересів. На підставі викладеного ОСОБА_4 не вчинила дії, які містять ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1,2 ст. 172-7 КУпАП.

Висновок суду першої інстанції про те, що у діях ОСОБА_4 відсутній склад адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП є правильним.

На підставі викладеного доводи апеляційної скарги першого заступника керівника Кіровоградської місцевої прокуратури Сандул С. про незаконність постанови суду першої інстанції є необґрунтованими, висновок суду про відсутність у діях ОСОБА_4 складу адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП є правильним, тому апеляційна скарга задоволенню не підлягає, а постанову суду слід залишити без зміни.

Керуючись ст. 294 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу першого заступника керівника Кіровоградської місцевої прокуратури Сандул С. - залишити без задоволення.

Постанову Ленінського районного суду м. Кіровограда від 05 травня 2016 року, якою відносно ОСОБА_4 закрито провадження у зв'язку із відсутністю в її діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП - залишити без зміни.

Постанова апеляційного суду є остаточною і оскарженню не підлягає.

Суддя апеляційного суду

Кіровоградської області В.М. Онуфрієв