Справа № 206/1583/16-п
Провадження № 3/206/338/16
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

"07" квітня 2016 р. Самарський районний суд м.Дніпропетровська у складі судді Грицаюк Н.М. при секретарі Сєдовій А.О. за участю особи щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення ОСОБА_1 розглянувши у відкритому судовому засіданні у залі тогож суду протокол про адміністративне правопорушення та додані до нього матеріали справи про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1, мешкаючого за адресою: м.Дніпропетровськ вул.Роторна 27/2, за ст.173 КУпАП,-

В С Т А Н О В И В :

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення серії ДН042210 від 21.03.2016 року, ОСОБА_1 у м.Дніпропетровську вул.Роторна, 27, на автомобільній стоянці 21.03.2016 року о 06год. 15хв. знаходячись у стані алкогольного сп'яніння справляв малу нужду в громадському місці, на зауваження не реагував, чим порушив громадський порядок за що передбачена адміністративна відповідальність за ст.173 КУпАП.

ОСОБА_1 у судовому засіданні вину у вчиненні правопорушення за вищевказаних обставинах не визнав та показав, що до нього підійшли співробітники поліції та зазначили що ТЗ на автомобільній стоянці належить йому та вимагали надати документи, на що він відмовив. Після чого співробітники поліції його затримали, та не дозволяли вільно пересуватись. Він зайшов за вугол гаражу та справляв малу нужду, працівники поліції в цей час попрямували за ним та знімали це на відео з нагрудних камер. Також зазначив що з боку працівників поліції на нього здійснюється тиск, та вони слідкують за ним.

Допитаний у судовому засіданні інспектор патрульної поліції у м.Дніпропетровську ОСОБА_2 суду показав що ОСОБА_1 йому знайомий за родом його діяльності. 21.03.2016 року він з іншими патрульними побачили ОСОБА_1 який знаходився в стані алкогольного сп'яніння, вони підійшли до нього, оскільки була підозра, що він був за кермом автомобіля, під час з'ясування обставин ОСОБА_1 в їх присутності став справляти природні потреби.

Допитаний у судовому засіданні інспектор патрульної поліції у м.Дніпропетровську ОСОБА_3 надав суду аналогічні покази.

Допитаний у судовому засіданні інспектор патрульної поліції у м.Дніпропетровську ОСОБА_4 суду показав що 21.03.2016 року рано в ранці побачив ОСОБА_1 який справляв природну потребу у громадському місці, а також правопорушник знаходився біля автомобіля, та була підозра, що він ним керував.

Вислухавши пояснення особи, щодо якої складено протокол про адміністративне правопорушення, інспекторів патрульної поліції, оглянувши відео з нагрудної камери поліцейського, наданого на запит суду, вивчивши матеріали справи, суд приходить до наступного.

Відповідно до ст.6 Конвенції "Про захист прав людини та основних свобод", ст.8, 10 Загальної декларації прав людини, ст. 6, 19 Конституції України передбачено, що кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом.

Відповідно до ст.245 КупАП завданнями провадження у справах про адміністративне правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи.

Відповідно до п. 2 ч.1 ст. 278 КУпАП при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення вирішується питання чи правильно складено протокол та про інші матеріали справи про адміністративне правопорушення.

Відповідно до ст. 256 КУпАП в протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складання, посада, прізвище, ім'я, по-батькові особи, яка склала протокол, відомості про особу, яка притягується до відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення, нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвище, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи.

На підставі ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов'язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

У відповідності до ст.1 КУпАП, завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов'язків, відповідальності перед суспільством.

Стаття 9 ч.1 КУпАП зазначає, що адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

ст. 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини", зобов'язано суди застосовувати при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основоположних свобод та практику Європейського суду з прав людини як джерела права, а ЄСПЛ притримується у своїх рішення позиції того, що суд вправі обґрунтовувати свої висновки лише доказами, що випливають зі співіснування достатньо переконливих, чітких і узгоджених між собою висновків чи схожих неспростовних презумпцій факту (рішення Європейського суду з прав людини, справа "Коробов проти України" № 39598/03 від 21.07.2011 року), тобто таких, що не залишать місце сумнівам, оскільки наявність останніх не узгоджується із стандартом доказування «поза розумним сумнівом» (рішення від 18 січня 1978 року у справі «Ірландія проти Сполученого Королівства» (Ireland v. the UnitedKingdom), п. 161, Series A заява № 25).

Відповідно до роз'яснень пунктів 15-16 Постанови Пленуму Верховного Суду України, від 22.12.2006 року № 10 "Про судову практику у справах про хуліганство", судам належить забезпечувати своєчасний і правильний розгляд адміністративних справ про дрібне хуліганство. Суди не повинні застосовувати заходи адміністративного стягнення, передбачені ст. 173 КУпАП, щодо осіб, дії яких містять ознаки злочинів (самоправство, завдання побоїв, заподіяння легких тілесних ушкоджень та ін.) або проступків, що не є дрібним хуліганством.

Конституційний Суд України у своєму Рішенні від 22.10.2010 року № 23-рп/2010 зазначив (п. 4), що Конституція України визначає основні права і свободи людини і громадянина та гарантії їх дотримання і захисту, зокрема: юридична відповідальність особи має індивідуальний характер; обвинувачення не може ґрунтуватися на доказах, одержаних незаконним шляхом, а також на припущеннях; усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь. Конституційний Суд України на підставі наведеного дійшов висновку, що адміністративна відповідальність в Україні та процедура притягнення до адміністративної відповідальності ґрунтуються на конституційних принципах та правових презумпціях, які зумовлені визнанням і дією принципу верховенства права в Україні.

З урахуванням цього, при вирішенні даної справи суд виходить з принципу презумпції невинуватості особи, яка притягається до адміністративної відповідальності.

Держава має організувати свою правову систему таким чином, щоб їх правоохоронні органи могли дотримуватись зобов'язань щодо уникнення порушень прав і свобод людини, принципу верховенства права, ураховуючи практику Європейського суду з прав людини.

Як вбачається із проглянутого відео у судовому засіданні, працівники патрульної поліції та ОСОБА_1 знаходились біля огорожі автомобільної стоянки та з'ясовували обставини стосовно того, що ОСОБА_1 начебто був за кермом автомобіля у стані алкогольного сп'яніння. В цей час ОСОБА_1 відійшов та зайшов за металеву огорожу у темний куток та справив малу нужду, інспектор патрульної поліції попрямував за ним та спостерігав за вказаними діями ОСОБА_1

Враховуючи зазначені обставини, суд вважає вину особи, що притягається до адміністративної відповідальності, в спосіб, що визначений законодавством, не доведеною.

Диспозицією статті 173 КУпАП передбачено вчинення правопорушником нецензурної лайки в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Склад правопорушення це сукупність передбачених законом об'єктивних і суб'єктивних ознак протиправного соціально шкідливого діяння, за вчинення якого винна особа несе юридичну відповідальність.

Склад правопорушення містить чотири необхідні елементи: об'єкт, об'єктивну сторону, суб'єкта і суб'єктивну сторону правопорушення.

Об'єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Об'єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян (формальний склад).

Суб'єктивною стороною правопорушення визначається ставленням до наслідків і характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу.

Тобто, у складеному протоколі, в порушення вимог ст.256 Кодексу України про адміністративне правопорушення, чітко не викладено об'єктивної сторони правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП України, не зазначено спосіб вчинення правопорушення, не відображено об'єкт правопорушення, не вказано суб'єктивну сторону правопорушення (ставлення до наслідків), яка характеризується наявністю вини у формі прямого чи непрямого умислу, а також мотиви та мета вчинення правопорушення.

А також, бов'язковою ознакою об'єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме громадське місце, яке дістало законодавче визначення у статті 1 Закону України «Про заходи щодо попередження та зменшення вживання тютюнових виробів і їх шкідливого впливу на здоров'я населення» № 2899-IV, де зазначено, що громадське місце - це частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, в тому числі під'їзди, а також підземні переходи, стадіони.

З огляду на викладене, решта громадських місць визначається органами місцевої влади. Ці місця мають бути внесені до списку громадських пунктів, а люди проінформовані стосовно них. Доказів того, що ділянка біля стоянки по вул.Роторна, 27 у м.Дніпропетровську віднесена до громадського пункту, суду не надано.

Як видно з пояснень ОСОБА_1 він не мав на меті порушувати громадський порядок, а справляння ним природних потреб було викликано тим, що працівники патрульної поліції не давали йому можливості відійти до туалету, тому фізіологічні потреби організма виникли поряд з працівниками поліції. Крім того, як вбачається із наданого судом відео з нагрудної відеокамери поліцейського, ОСОБА_1справляв природні потреби, зайшовши за будівлі гаражів, в темне місце що свідчить про те, що він робить це не в громадському місці.

Відповідно до положень ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв'язку з відсутністю складу адміністративного правопорушення

У зв'язку з тим, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення передбаченого ст. 173 КУпАП та відповідно до вимог п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, суд приходить до висновку, що провадження у справі необхідно закрити за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст. ст. 277-278 КУпАП, п. 24 Постанови Пленуму Верховного Суду України № 14 від 23.12.2005 р. (з наступними змінами та доповненнями), -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження по справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП закрити на підставі п. 1ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Дніпропетровської області через Самарський районний суд м.Дніпропетровська протягом 10 днів з дня винесення постанови.

Суддя Н.М.Грицаюк