Справа № 265/2075/16-п
Провадження № 3/265/389/16
П О С Т А Н О В А

28 квітня 2016 року місто Маріуполь

Суддя Орджонікідзевського районного суду міста Маріуполя Донецької області, ОСОБА_1, розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду матеріали адміністративної справи, що надійшли з Маріупольського територіального відділу Азоврибоохорони Держрибагенства України про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, не працюючого, який мешкає в місті Маріуполі по бул. Шевченко 301 кв. 10, за ст. 85 ч. 4 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

В С Т А Н О В И В:

29 березня 2016 року об 11-00 г. Гурський Р. Л. на річці Кальміус в Лівобережному районі міста Маріуполя у порушення ст. 63 Закону України «Про тваринний світ», п. 3.15 «Правил любительського та спортивного рибальства» проводив незаконний вилов риби забороненим засобом лову, «сітка-павук», яким виловив рибу пиленгас в кількості 193 штуки, бичок в кількості 18 штук, карась в кількості 2 штуки, чим завдав шкоди рибному господарству України на загальну суму 131886 грн.

Правопорушник в судовому засіданні свою провину визнав повністю та покаявся у скоєному.

Аналогічні визнавальні покази були надані правопорушником при складанні протоколу про виявлене порушення закону.

Провина ОСОБА_2 також підтверджується матеріалами адміністративної справи та актом іхтіологічного огляду риби від 29 березня 2016 року.

При цьому суд зазначає, що за п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 10 грудня 2004 року № 17 «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» зазначено, що відповідальність за злочин, передбачений ст. 249 КК, настає лише за умови, що діями винної особи заподіяно істотну шкоду. На те, що шкода є істотною, можуть вказувати, зокрема, такі дані: знищення нерестовищ риби; вилов риби в період нересту, нечисленних її видів або тих, у відтворенні яких є труднощі; добування великої кількості риби, водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено, тощо. Якщо внаслідок вчинених дій істотна шкода не настала, винна особа за наявності до того підстав може нести відповідальність за ч. 3 або ч. 4 ст. 85 КпАП.

Суд зазначає, що незаконно виловлена правопорушником риба пеленгас в кількості 193 штуки, 2 карася та 18 бичків не були виловлені у період нересту такої риби, який розпочинається у квітні. Крім цього вказані види риб не є нечисленними видами, бичок та пеленгас є промисловими видами риб, та вилов яких законом не заборонений. Також суд зауважує, що розмір завданої ОСОБА_2 природному середовищу шкоди (131886 грн.) не перевищує у 250 разів (172250 грн.) та більше неоподатковуваний мінімум доходів громадян.

На підставі встановлених обставин справи та за відсутності таким чином у діях ОСОБА_2 складу злочину, передбаченого ст. 249 КК України, суд вважає, що в діях правопорушника мається склад правопорушення, передбачений ст. 85 ч. 4 КУпАП, оскільки він грубо порушив правила рибальства (рибальство із застосуванням заборонених знарядь лову).

Враховуючи особу правопорушника та обставини справи, суд вважає можливим застосувати до винної особи адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі, передбаченому санкцією статті КУпАП із конфіскацією як знарядь вчинення правопорушення, так й незаконно добутих водних живих ресурсів.

Відповідно до ст. 40 КУпАП, якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то під час вирішення питання про накладення стягнення за адміністративне правопорушення суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду має право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди незалежно від розміру шкоди.

На підставі того, що згідно із «Таксами для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення громадянами України, іноземцями та особами без громадянства цінних видів водних біоресурсів у рибогосподарських водних об'єктах України», затвердженими постановою від 21 листопада 2011 року № 1209 Кабінету Міністрів України, ціна збитків, заподіяних внаслідок незаконного добування (збирання) або знищення одного екземпляра водних біоресурсів незалежно від розміру та ваги становить щодо пиленгасу - 40 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 680 грн., щодо карася - 1 неоподатковуваний мінімум доходів громадян, що складає 17 грн., щодо бичку - 2 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 34 грн., то таким чином з правопорушника на користь держави підлягає стягненню за завдану ним природному середовищу шкоду в загальному розмірі 131886 грн. (17х2 + 34х18 + 680х193 = 131886).

Керуючись ст. ст. 40, 40-1, 221, 283-285 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В:

ОСОБА_2 визнати винним у скоєні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 85 ч. 4 КУпАП, та покласти на ОСОБА_2 адміністративне стягнення у вигляді штрафу в розмірі двадцяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що дорівнює 340 грн., з конфіскацією знарядь вчинення правопорушення, які є приватною власністю порушника, та незаконно добутих водних живих ресурсів.

Заборонене знаряддя лову, конфісковану «сітку-павук», передану на зберігання Маріупольському територіальному відділі Азоврибоохорони згідно із квитанцією № 006179/80, - знищити.

Конфісковану рибу, пеленгас в кількості 193 штуки, 2 карася та 18 бичків, що були передані на зберігання ПП ОСОБА_3 за накладною № 122 від 29 березня 2016 року, - реалізувати в порядку, встановленому Законом України «Про виконавче провадження».

Стягнути з ОСОБА_2, ІПН: НОМЕР_1, на користь держави завдану природному середовищу шкоду в розмірі 131886 (сто тридцять одна тисяча вісімсот вісімдесят шість) грн.

Стягнути з ОСОБА_2, ІПН: НОМЕР_1, на користь держави судовий збір у розмірі 275,60 грн.

На постанову може бути подана апеляція протягом 10 днів з дня винесення шляхом подачі апеляції до Апеляційного суду Донецької області через Орджонікідзевський районний суд м. Маріуполя.

Суддя