Справа № 569/3438/16-п
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

26 квітня 2016 року

Суддя Рівненського міського суду Герасимчук М.К.,

з участю

прокурора Краснолюба Р.М.,

адвоката ОСОБА_1,

розглянувши матеріали, що надійшли від Управління Служби безпеки України в Рівненській області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, зареєстр. ІНФОРМАЦІЯ_2, головного лікаря поліклініки № 2 Рівненської міської ради, -

за ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП, -

в с т а н о в и в :

В протоколі про адміністративне правопорушення від 21 березня 2016 року вказано, що ОСОБА_2, перебуваючи на посаді головного лікаря поліклініки № 2 Рівненської міської ради, будучи, відповідно до підпункту "а" п. 2 ч. 1 ст. 3 Закону України "Про запобігання корупції", суб'єктом, на якого поширюється дія цього Закону, зокрема в частині обов'язків із запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, передбачених ст. 28 Закону, порушив встановлені Законом вимоги щодо обов'язку повідомлення про наявність у нього реального конфлікту інтересів та невчинення дій і неприйняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Так, ОСОБА_2, виконуючи надані йому повноваження головного лікаря поліклініки № 2 Рівненської міської ради, використовуючи право на заохочення працівників зазначеного медичного закладу, 23 грудня 2015 року видав наказ № 304-к/тр "Про преміювання", яким преміював працівників поліклініки № 2 Рівненської міської ради, серед яких і власну дружину - лікаря-невропатолога поліклініки ОСОБА_3.

При прийнятті ОСОБА_2 рішень та вчиненні ним дій, пов'язаних із преміюванням дружини ОСОБА_3, виникала суперечність між його приватним інтересом та службовими повноваженнями, що впливала на об'єктивність або неупередженість прийняття ним рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Будучи належним чином ознайомленим із вимогами вказаного нормативно-правового акту, не повідомив не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли йому принесли на підпис наказ щодо преміювання серед інших працівників поліклініки його дружини ОСОБА_3, начальника управління охорони здоров'я виконавчого комітету Рівненської міської ради про наявність у нього реального конфлікту інтересів.

Таким чином, ОСОБА_2, перебуваючи на посаді головного лікаря поліклініки № 2 Рівненської міської ради, порушив вимоги щодо необхідності запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, передбачені п.п. 2, 3 ч. 1 ст. 28 Закону України "Про запобігання корупції". В діях ОСОБА_2 вбачаються ознаки адміністративного правопорушення, пов'язаного з корупцією, відповідальність за яке передбачена ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Прокурор, в судовому засіданні, доводячи обставини, які наведені в протоколі про адміністративне правопорушення, вказав на наявність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, що є підставою для притягнення його до відповідальності.

В судовому засіданні ОСОБА_2, свою вину у вчиненні правопорушення не визнав, з підстав, викладених в запереченнях на протокол, просив закрити провадження у справі за відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Адвокат ОСОБА_1 повністю підтримала заперечення на протокол та позицію ОСОБА_2

Заслухавши думку прокурора, адвоката, пояснення ОСОБА_2, дослідивши матеріали, суддя вважає, що провадження у справі підлягає закриттю.

Відповідно до ст. 9 КУпАП, адміністративним правопорушенням (проступком)визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свобод громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст. 10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Суд вважає, що підписання ОСОБА_2 наказу про преміювання 256 працівників поліклініки № 2 Рівненської міської ради (в т.ч. і ОСОБА_3І.) та не повідомлення не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли йому принесли на підпис наказ щодо преміювання серед інших працівників поліклініки його дружини ОСОБА_3, начальника управління охорони здоров'я виконавчого комітету Рівненської міської ради про наявність у нього реального конфлікту інтересів, носить технічний характер і не є таким, що підпадає під реальний конфлікт інтересів.

Частиною 1 ст. 172-7 КУпАП передбачена відповідальність за неповідомлення особою у встановленому законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Диспозиція ч. 2 ст. 172-7 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність спеціального суб'єкта адміністративних правовідносин у разі прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів. При цьому, враховано п. 2 примітки цього Закону у якій зазначено, що в цій статті під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересами особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Під потенційним конфліктом інтересів розуміється наявність у особи приватного інтересу у сфері, в якій вона виконує свої службові чи представницькі повноваження, що може вплинути на об'єктивність чи неупередженість прийняття нею рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Відповідальність за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП настає за умови наявності чотирьох взаємозумовлених і взаємопов'язаних елементів: об'єкта та об'єктивної сторони, суб'єкта та суб'єктивної сторони неповідомлення особою безпосереднього керівника у випадках, передбачених законом, про наявність конфлікту інтересів. Відсутність хоча б однієї з вказаних ознак виключає наявність корупційного діяння.

Суб'єктивна сторона правопорушення, пов'язаного з корупцією, передбаченого ст.172-7 КУпАП, характеризується тим, що воно учиняється умисно; особа, яка його вчиняє, усвідомлює, що вона не повідомляє про наявність у неї реального конфлікту інтересів або вчиняє дії чи приймає рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Разом з тим, суд вважає, що матеріали справи не містять і прокурором не представлено будь-яких даних, які б з достовірністю свідчили про об'єктивні та суб'єктивні ознаки реального конфлікту інтересів, наявність суперечностей між особистими інтересами ОСОБА_2 та його службовими повноваженнями, як головного лікаря під час підписання наказу про преміювання працівників поліклініки № 2 Рівненської міської ради, в чому це виразилось в розумінні ст.1 Закону України "Про запобігання корупції", де зазначено, що корупційне правопорушення це діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною в частині першій ст.3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність; корупція - це використання особою, зазначеною в частині першій ст.3 цього Закону наданих їй службових повноважень чи пов'язаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній в частині першій ст.3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи пов'язаних з ними можливостей.

В судовому засіданні не доведено, що неповідомлення ОСОБА_2 у встановленому законом порядку про наявність реального конфлікту інтересів, вчинене ним умисно, коли він усвідомлював протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачав його шкідливі наслідки і бажав їх або свідомо допускав настання цих наслідків. Отже, відсутня суб'єктивна сторона даного правопорушення, яка є обов'язковою складовою будь-якого правопорушення.

З огляду на вищенаведене, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_2 відсутня наявність реального конфлікту інтересів, він не мав умислу на скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, відсутні відомості та докази, які б достовірно свідчили про наявність у нього особистих інтересів чи обставин, що можуть призвести до невиконання чи неналежного виконання ним своїх посадових обов'язків, що свідчать про те, що ОСОБА_2 не вчинив дії, які містять ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 та ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, а тому провадження у справі слід закрити на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у зв'язку з відсутністю в діях останнього складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст. 247, 280, 283, 284, 294 КУпАП, суддя, -

п о с т а н о в и в :

Провадження в справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч. 1, 2 ст. 172-7 КУпАП відносно закрити у зв'язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником або на неї може бути внесено протест прокурора протягом десяти днів з дня винесення постанови до Апеляційного суду Рівненської області через Рівненський міський суд.

Суддя