Справа № 386/316/16-п
Провадження № 3/386/85/16
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

06 травня 2016 року смт. Голованівськ

Голованівський районний суд Кіровоградської області

в складі головуючого судді Гут Ю. О.

секретаря судовго засідання ОСОБА_1

за участю прокурора Шадріної Ю.С.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в смт. Голованівськ матеріали, які надійшли з відділу по боротьбі з корупцією та організованою злочинністю управління Служби безпеки України в Кіровоградській області щодо притягнення до адміністративної відповідальності голову Голованівської районної ради Кіровоградської області , депутата,

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ІНФОРМАЦІЯ_2 районну Рівненської області, ідентифікаційний номер -НОМЕР_1, депутата Голованівської районної ради Кіровоградської області сьомого скликання , працюючого головою Голованівської районної ради Кіровоградської області, одруженого, на утриманні 1 неповнолітня донька Злата, ІНФОРМАЦІЯ_3 , пільг не має, стан здоров'я задовільний, ІНФОРМАЦІЯ_4 , мешканця ІНФОРМАЦІЯ_5

за ч.1, ч.2 ст. 172-7 КУпАП та ч.1ст. 28 Закону України Про запобігання корупції:, -

В С Т А Н ОВ И В :

ОСОБА_2 притягується до адміністративної відповідальності за скоєння адміністративного правопорушення , пов»язаного з корупцією , яке полягає в неповідомленні колегіального органу про конфлікт інтересів та прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів при таких обставинах:

17 листопада 2015 року на першому пленарному засіданні сьомого скликання Голованівської районної ради Кіровоградської області рішенням № 1 від 17 листопада 2015 року визнано повноваження тридцяти чотирьох депутатів вказаного органу місцевого самоврядування, в тому числі ОСОБА_2

17 листопада 2015 року на першому пленарному засіданні першої сесії сьомого скликання Голованівської районної ради Кіровоградської області розглядалося питання «Про обрання голови районної ради».

В роботі першої сесії сьомого скликання Голованівської районної ради, котра відбулася 17.11.2015року, взяли участь 34 депутати вказаного органу місцевого самоврядування, в тому числі і ОСОБА_2

Обрання голови районної ради проводилося шляхом таємного голосування. Лічильною комісією були підготовлені 35 бюлетенів для таємного голосування, до яких внесена одна кандидатура - ОСОБА_2 За результатами голосування було складено протокол №3 від 17 листопада 2015 року, відповідно до якого 29 депутатів проголосували «за», в тому числі і ОСОБА_2 та 6 бюлетенів не використано (п'ять депутатів від партії «Опозиційний блок» участі в голосуванні не приймали, бюлетенів не отримували, що підтверджуються поясненнями ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 та ОСОБА_8Л.). Рішенням Голованівської районної ради Кіровоградської області №6 від 17 листопада 2015 року головою Голованівської районної ради обрано ОСОБА_2 на період сьомого скликання.

Під час сесійного розгляду питання про обрання голови районної ради, в діяльності депутата Голованівської районної ради ОСОБА_2 виник реальний конфлікт інтересів, а саме суперечність між приватним інтересом особи та її службовими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень під час виконання зазначених повноважень.

Згідно інформації Голованівської районної ради Голованівського району Кіровоградської області (вх. № 36 від 24.02.2016 року), ОСОБА_2 на другому пленарному засіданні першої сесії сьомого скликання вказаного органу місцевого самоврядування повідомив про наявність реального конфлікту інтересів який виник під час прийняття рішення «Про встановлення надбавок, надання матеріальної допомоги та преміювання голови районної ради». Разом з тим протягом проведення сесій сьомого скликання інших повідомлень про наявність реального конфлікту інтересів від ОСОБА_2 не надходило, заходів щодо недопущення будь-якої можливості виникнення реального конфлікту інтересів під час прийняття рішень на першому сесійному засіданні Голованівської районної ради ним не вживалось.

Крім того, факт неповідомлення ОСОБА_2 про наявність реального конфлікту інтересів та прийняття рішення в умовах реального конфлікту інтересів підтверджується протоколом засідання першого пленарного засідання першої сесії сьомого скликання Голованівської районної ради Кіровоградської області та поясненнями ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7, ОСОБА_9 та ОСОБА_8

Таким чином, всупереч вимог п.1, 2, 3 ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» депутат Голованівсьікої районної ради Кіровоградської області ОСОБА_2 не вжив заходів щодо недопущення будь - якої можливості уникнення конфлікту інтересів, не повідомив під час обрання його на посаду голови районної ради про наявність реального конфлікту інтересів колегіальний орган, в якому виник реальний конфлікт інтересів - Голованівську районну раду Кіровоградської області.

Відповідно до положень Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»:

статті 1 - територіальна громада жителі, об'єднані постійним проживанням у межах села, селища, міста, що є самостійними адміністративно-територіальними одиницями, або добровільне об'єднання жителів кількох сіл, що мають єдиний адміністративний центр;

ч.І статті 49 - депутат представляє інтереси всієї територіальної громади, має всю повноту прав, що забезпечують його активну участь у діяльності ради та утворюваних нею органів, несе обов'язки перед виборцями, радою та її органами, виконує їх доручення;

ч.І статті 55 - голова районної, обласної, районної у місті (у разі її створення) ради обирається відповідною радою з числа її депутатів у межах строку повноважень ради таємним голосуванням.

Згідно із статтею 1 Закону України «Про запобігання корупції»:

реальний конфлікт інтересів - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень;

Статтею 28 Закону України «Про запобігання корупції» зобов'язано осіб, зазначених у пунктах 1 частини першої статті 3 цього Закону:

1)вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2)повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3)не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4)вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Частиною 2 ст. 35 Закону України «Про запобігання корупції» передбачено -у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом.

Про конфлікт інтересів такої особи може заявити будь-який інший член відповідного колегіального органу або учасник засідання, якого безпосередньо стосується питання, що розглядається. Заява про конфлікт інтересів члена колегіального органу заноситься в протокол засідання колегіального органу.

Таким чином, відповідно п.п. «б» п. 1 ч. 1 ст. З Закону України «Про запобігання корупції» ОСОБА_2 є суб'єктом відповідальності за правопорушення, пов'язані з корупцією.

Таким чином, 17.11.2015 року ОСОБА_2, будучи депутатом Голованівської районної ради Кіровоградської області, скоїв адміністративне правопорушення, пов'язане з корупцією.

В судовому засіданні ОСОБА_2 вину не визнав і пояснив суду, що він не знав , що в нього при голосуванні про обрання його головою районної ради, про кількісний склад виконавчого комітету районної ради ради та затвердження персонального складу був конфлікт інтересів, оскільки не володів чинним законодавством.

Прокурор вважає , що обставини, викладені в протоколі про скоєння ОСОБА_2 корупційного діяння знайшли своє підтвердження, що ОСОБА_2. слід визнати винним у скоєнні корупційного діяння і на нього необхідно накласти адміністративне стягнення у виді штрафу.

Суд, заслухавши учасників процесу, вивчивши матеріали справи в їх сукупності, дійшов до наступного висновку.

Диспозицією ч.1 ст.172-7 КУпАП передбачена відповідальність за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Ч.2 ст.172-7 КУпАП передбачена відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

У примітці до цієї статті зазначено, що субєктом правопорушень по вказаній статті є особи, зазначені у пунктах 1,2 частини першої статті 3 Закону України «Про запобігання корупції».

Під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

У разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів у особи, уповноваженої на виконання функцій держави або місцевого самоврядування, прирівняної до неї особи, яка входить до складу колегіального органу (комітету, комісії, колегії тощо), вона не має права брати участь у прийнятті рішення цим органом. При цьому конфлікт інтересів повинен бути реальним (очевидним) і передбачуваним.

Відповідно до положень Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» ч.І статті 49 - депутат представляє інтереси всієї територіальної громади, має всю повноту прав, що забезпечують його активну участь у діяльності ради та утворюваних нею органів, несе обов'язки перед виборцями, радою та її органами, виконує їх доручення;

ч.І статті 55 - голова районної, обласної, районної у місті (у разі її створення) ради обирається відповідною радою з числа її депутатів у межах строку повноважень ради таємним голосуванням.

Субєктивна сторона правопорушення, пов"язаного з корупцією, передбаченого ст. 172-7 КУпАП, характеризується тим, що воно учиняється умисно; особа, яка його вчиняє, усвідомлює, що вона не повідомляє про наявність у неї реального конфлікту інтересів або вчиняє дії чи приймає рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

Згідно зі ст. 10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Відповідно до положень ст. 280 КУпАП, суддя при розгляді справи про адміністративне правопорушення, у числі інших, визначених законом обставин, зобовязаний з"ясувати: чи мало місце правопорушення, за яке особа притягується до відповідальності, чи містить діяння склад адміністративного правопорушення, чи є особа винною у його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

В судовому засіданні встановлено, що 17 листопада 2015 року на першому пленарному засіданні першої сесії сьомого скликання Голованівської районної ради Кіровоградської області розглядалося питання «Про обрання голови районної ради».

В роботі першої сесії сьомого скликання Голованівської районної ради, котра відбулася 17.11.2015року , взяли участь 34 депутати вказаного органу місцевого самоврядування, в тому числі і ОСОБА_2

Обрання голови районної ради проводилося шляхом таємного голосування. Лічильною комісією були підготовлені 35 бюлетенів для таємного голосування, до яких внесена одна кандидатура - ОСОБА_2 За результатами голосування було складено протокол №3 від 17 листопада 2015 року, відповідно до якого 29 депутатів проголосували «за», в тому числі і ОСОБА_2 та 6 бюлетенів не використано (п'ять депутатів від партії «Опозиційний блок» участі в голосуванні не приймали, бюлетенів не отримували, що підтверджуються поясненнями ОСОБА_3, ОСОБА_4, ОСОБА_5, ОСОБА_6, ОСОБА_7 та ОСОБА_8Л.). Рішенням Голованівської районної ради Кіровоградської області №6 від 17 листопада 2015 року головою Голованівської районної ради обрано ОСОБА_2 на період сьомого скликання.

Під час сесійного розгляду питання про обрання голови районної ради, в діяльності депутата Голованівської районної ради ОСОБА_2 виник реальний конфлікт інтересів, а саме суперечність між приватним інтересом особи та її службовими повноваженнями.

Відповідно до п. «б» ч.1 ст.3 Закону України «Про запобігання корупції» депутати місцевих рад відносяться до субєктів, на яких поширюється дія цього Закону, тобто, ОСОБА_2 є особою, яка підпадає під дію цього Закону.

Прокурор та відділ по боротьбі з корупцією та організованою злочинністю управління Служби безпеки України в Кіровоградській області вважає, що ОСОБА_2 мав реальний конфлікт інтересів, але заяву про конфлікт інтересів не надав, на пленарному засіданні не заявляв про конфлікт інтересів та не відмовлявся від участі у голосуванні за його кандидатуру на посаду голови районної ради, заходів щодо врегулювання конфлікту інтересів не вжив . Таким чином, депутат Голованівської районної ради 7 скликання та голова Голованівської районної ради ОСОБА_2 вчинив правопорушення, передбачені ч.1 ст.172-7 КУпАП - неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у нього реального конфлікту інтересів, ч.2 ст.172-7 КУпАП - вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

З пояснень ОСОБА_2 вбачається, що він вперше після введення в дію Закону України «Про запобігання корупції» був обраний депутатом районної ради і йому не було відомо значення терміну «реальний конфлікт інтересів».

Матеріали справи свідчать про те, що приймаючи участь у голосуванні щодо вирішення питання про обрання його головою районної ради, ОСОБА_2 діяв не особисто, рішення приймалось колегіальним органом, тобто депутатським корпусом на сесії районної ради із дотриманням передбаченої законом процедури.

Основною формою здійснення депутатом місцевої ради своїх повноважень відповідно до Законів України «Про місцеве самоврядування» та «Про статус депутатів місцевих рад» є участь у сесіях пленарних засідань шляхом голосування . Більше того , право голосувати це беззаперечне право депутата і відповідно до ч. 1 ст. 19 закону про «Статус депутатів місцевих рад» та ч. 6 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування» кожен депутат має право ухвального голосу з моменту визнання його повноважень . Порушення права депутата на участь у голосуванні є прямим перешкоджанням здійснення діяльності депутата місцевої ради.

Відповідно до ч. 1 ст. 55 Закону України «Про місцеве самоврядування - голова районної, обласної, районної у місті (у разі її створення) ради обирається відповідною радою з числа її депутатів у межах строку повноважень ради таємним голосуванням.

Позиція відділу по боротьбі з корупцією та організованою злочинністю управління Служби безпеки України в Кіровоградській області про те, що чинний голова районної ради голосував за свою кандидатуру під час таємного голосування є необґрунтованою, адже тягне за собою порушення таємниці голосування, а отже , така позиція не може бути визнана судом як допустимий доказ.

Бюлетені для такого голосування є знеособленими і ідентифікації з особами , які отримали такі бюлетені для реалізації свого права на голос, підлягати не можуть .

Звинувачення щодо наявності конфлікту інтересів не можуть бути направлені у бік голови районної ради , адже , по-перше , у момент голосування ОСОБА_2 діяв як депутат , який отримав статус голови районної ради тільки за підсумками оголошення результатів таємного голосування.

Суд вважає, що матеріали справи не містять і прокурором не представлено будь-яких даних, які б з достовірністю свідчили про об'єктивні та суб'єктивні ознаки реального конфлікту інтересів, наявність суперечностей між особистими інтересами ОСОБА_2 та його службовими повноваженнями, як депутата Голованівської районної ради, в момент проведення голосування по обранню голови Голованівської районної ради та в чому конкретно полягав конфлікт інтересів і в чому це виразилось в розумінні ст.1 Закону України «Про запобігання корупції», де зазначено, що корупційне правопорушення це діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною в частині першій ст.3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність; корупція це використання особою, зазначеною в частині першій ст.3 цього Закону наданих їй службових повноважень чи повязаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній в частині першій ст.3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих його службових повноважень чи повязаних з ними можливостей.

В судовому засіданні не доведено, що неповідомлення ОСОБА_2 у встановленому законом порядку про наявність реального конфлікту інтересів вчинене ним умисно, коли він усвідомлював протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачив її шкідливі наслідки і бажав їх або свідомо допускав настання цих наслідків. Отже, відсутня субєктивна сторона даного правопорушення, яка є обовязковою складовою будь-якого правопорушення.

Відповідно до п. 1 ч. 2 ст. 19 Закону України « Про статус депутатів місцевих рад» , депутат місцевої ради має право обирати і бути обраним до органів відповідної ради . А отже , прагнення депутата стати головою районної ради і голосування за відповідну кандидатуру є реалізацією його законного права, а не складом корупційного правопорушення чи наявності конфлікту інтересів .

З огляду на вищенаведене, суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_2 відсутня наявність реального конфлікту інтересів, він не мав умислу на скоєння адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 172-7 КУпАП, відсутні відомості та докази, які б достовірно свідчили про наявність у нього особистих інтересів чи обставин, що можуть призвести до невиконання чи неналежного виконання ним своїх посадових обов'язків, що свідчать про те, що ОСОБА_2 не вчинив дій, які містять ознаки адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1, ч.2 ст. 172-7 КУпАП, а тому провадження у справі підлягає закриттю на підставі п.1 ч.1 ст.247 КУпАП у звязку з відсутністю в діях останнього складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 1, 9, 23, 24, 27, 33, 37, 38, ст.172-7, ч1ст.247 КУпАП, Законом України «Про запобігання корупції», суд

П о с т а н о в и в :

Закрити провадження у справі № 386/316/16-п про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.1, ч.2 ст.172-7 КУпАП, за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Кіровоградської області через Голованівський районний суд Кіровоградської області протягом 10 (десяти ) днів з дня її проголошення в порядку , передбаченому ст.. 287 КУпАП .

Суддя: Гут Ю. О.