Справа № 359/3717/16-П
Номер провадження 3/359/908/2016
Номер протоколу 0205/125000016/16
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2016 р. суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Туманова К.Л., розглянувши за участю представників митниці ОСОБА_1, адміністративний матеріал, який надійшов від Київської митниці ДФС, про порушення митних правил, передбачених ст. 471 МК України, відносно громадянина України ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Україна, Закарпатська область, пенсіонера, проживаючого за адресою: Україна, Закарпатська область, Іршавський р-н, с. Довге, вул. Малінова, буд. 19, паспорт громадянина України для виїзду за кордон ЕА 241862, виданий 17.09.2007 року, орган, що видав: 2101, персональний номер: НОМЕР_1, -

в с т а н о в и в :

30.03.2016 р. о 16 год. 50 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу "Приліт" терміналу "D" ДП МА "Бориспіль" громадянин України ОСОБА_2, який прилетів із США, м. Нью-Йорк, літаком авіакомпанії "МАУ", рейсом № 232, своїми діями обрав канал позначений символами зеленого кольору "зелений коридор", тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний коридор України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України та засвідчив про факти, що мають юридичне значення.

Після перетину пасажиром "білої лінії", яка позначає закінчення зони спрощеного митного контролю "зелений коридор" митниці, на підставі ч. 4 ч. 1 ст. 336 та ст. 342 МК України, пасажиру було задано запитання щодо наявності в нього готівки, на що він відповів, що має 10 000 доларів США. Після цього пасажира було запрошено до службового приміщення митниці залу "Приліт" терміналу "D" ДП МА "Бориспіль", де ним була видана готівка у розмірі 13 054 доларів США. Вся готівка знаходились в кишені брюк, які були одягнені на пасажирі.

Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянина України ОСОБА_2 валюта належить йому особисто.

Пасажир обрав проходження митного контролю "зеленим коридором", де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує 10 000 євро (чи еквівалент цієї суми в іншій валюті).

З виявленої суми пасажиру було пропущено 11 194 долари США (що становить еквівалент 10 000 євро, відповідно до курсу НБУ на 30.03.2016 р.). За протоколом про порушення митних правил вилучено 1 860 доларів США.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину ним "білої лінії" до інспекторів митниці на стійку митної консультації не звертався.

Таким чином, своїми діями громадянин України ОСОБА_2 під час проходження митного контролю в залі "Приліт" терміналу "D" ДП МА "Бориспіль" порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянином України ОСОБА_2, який формою проходження митного контролю обрав проходження через "зелений коридор", готівки в обсязі, що підлягає обовязковому письмовому декларуванню з поданням банківських документів про зняття готівки з власного рахунку в банку, якщо сума готівки перевищує еквівалент 10 000 євро, відповідно до Постанови Правління НБУ № 148 від 27.05.2008 р. зі змінами внесеними Постановою Правління НБУ № 312 від 25.07.2012 р., та мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

У звязку з чим працівниками митниці 30.03.2016 р. складений протокол про порушення митних правил № 0205/125000016/16.

На підставі ст. 511 МК України за протоколом № 0205/125000016/16 вилучено:

- долари США, за курсом НБУ на 30.03.2016 р., за 100 доларів США 2643-9172 грн., кількістю 1 860 доларів США, вартістю 49 176 грн. 86 коп.

Підстав для перенесення розгляду справи, направлення матеріалів для додаткової перевірки судом не встановлено.

У судовому засіданні правопорушник пояснив, що 30 березня 2016 р. він прилетів до України з США, оскільки напередодні йому зателефонувала невістка та повідомила, що його син ОСОБА_3 дуже хворий, перебуває у поганому стані і потребує проведення складної операції. Дізнавшись це, він відразу зібрався, взяв всі свої грошові кошти та відразу полетів до сина. Його син ОСОБА_3 є інвалідом з дитинства, та хворіє на епілепсію. Потребує постійного лікування, та на даний час перебуває в лікарні, і його стан здоров'я залишається дуже тяжкий, у звязку з чим йому необхідно проведення складної операції. Таким чином, грошові кошти, які він мав при собі під час перетину митного кордону України він привіз для лікування та проведення операції своєму синові, який є дуже хворим. Дані грошові кошти належать йому особисто та він зняв їх у банку США зі свого особистого рахунку. Також додав, що таку суму грошових коштів він перевозив вперше. З митними правилами України він незнайомий та під час проходження митного контролю, він не звернув увагу по якому коридору його проходить, у звязку з тим, що він перебував у знервованому та стривоженому стані, так як весь час думав лише про свого сина. Крім того, він додав, що його невістка та дружина також є інвалідами, та перебувають на пенсії, а тому майже не мають будь-яких доходів, окрім пенсії. Правопорушник вину у вчинену порушенні митних правил визнав вину у повному обсязі та щиро розкаявся. Дане правопорушення він вчинив з необережності, у звязку з тим, не знав митних правил України та не ознайомлювався з ними, оскільки був дуже схвильований. Наміру порушувати митні правила України він не мав, і на запитання митників відразу повідомив, яку суму валюти має при собі. Враховуючи все вищевикладене, правопорушник просив суд застосувати до нього адміністративне стягнення у виді штрафу, а вилучені у нього кошти повернути, оскільки для нього та для його родини це надзвичайно важлива та значна сума коштів, яка необхідна йому для лікування його сина, який потребує постійного лікування дорогими ліками та постійних обстежень в лікарнях. При цьому на даний час йому також необхідно проведення складної операції. Саме для цього він і привіз ці кошти. Конфіскація цих грошових коштів поставить під загрозу подальше життя його сина.

Представник митниці протокол підтримала, та зазначила, що громадянин України ОСОБА_2 скоїв порушення митних правил, яке передбачене ст. 471 МК України, у звязку з чим просила застосувати до правопорушника адміністративне стягнення у виді штрафу з конфіскацією вилученої валюти.

Суддя, заслухавши пояснення правопорушника, представника митниці, дослідивши матеріали справи приходить до висновку про доведеність вини громадянина України ОСОБА_2 у вчиненні ним правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України, зважаючи на наступне. Згідно протоколу про порушення митних правил 0205/125000016/16 від 30.03.2016 р. громадянин України ОСОБА_2 обрав вид митного оформлення зону спрощеного митного оформлення "зелений коридор", а тому відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України.

Відповідно до п. 2 розділу 2 Інструкції про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженої постановою Правління НБУ від 27.05.2008 року № 148, фізична особа - резидент має право ввозити в Україну та вивозити за межі України готівку в сумі, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро, за умови письмового декларування митному органу в повному обсязі та за наявності документів, що підтверджують зняття готівки з рахунків у банках (фінансових установах), виключно на ту суму, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро.

Диспозицією ст. 471 МК України встановлено, що правопорушенням є порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через "зелений коридор", товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України.

Відповідальність за порушення митних правил настає для громадянина, який обрав проходження митного контролю "зеленим" коридором, - з моменту перетину останнім "білої лінії", що позначає закінчення "зеленого" коридору.

Як вбачається з протоколу про порушення митних правил громадянин України ОСОБА_2 перетнув "білу лінію", що позначає закінчення зони спрощеного митного оформлення "зелений коридор", таким чином перемістив через митний кордон України валюту, яка обмежена законодавством України, а саме в розмірі що перевищує 10 000 євро.

Таким чином, вина правопорушника доведена і підтверджується письмовими доказами: даними протоколу про порушення митних правил № 0205/125000016/16 від 30.03.2016 р. (а.с.2-5), даними протоколу опитування в справі про порушення митних правил № 0205/125000016/16 від 30.03.2016 р. (а.с.6-9), даними доповідної записки головного державного інспектора першого відділу аналітично-пошукової роботи Управління боротьби з митними правопорушеннями Київської митниці ДФС ОСОБА_4 від 30.03.2016 р. (а.с.10-11), копією переліку купюр, затриманих по протоколу про ПМП № 0205/125000016/16 (а.с.13), описом предметів (а.с.14), розрахунком еквіваленту 10 000 євро щодо доларів США станом на 30.03.2016 р. до протоколу про ПМП № 0205/125000016/16 від 30.03.2016 р. (а.с.16) та встановлена судом.

У відповідності з положеннями ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Крім того, згідно з ст. 9 Конституції України, а також ст. 17 ЗУ "Про міжнародні договори" від 22.12.1993 року, міжнародні договори, згода на обов'язковість яких дана Верховною Радою України, є часткою національного законодавства України. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно-правові норми мають пріоритетне значення.

17 липня 1997 року Україна ратифікувала Європейську Конвенцію "Про захист прав людини і основоположних свобод", а також Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, які є невід'ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов'язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

Згідно з Статтею 1 Протоколу N 1 до даної Конвенції, кожна фізична чи юридична особа має право на повагу до своєї власності. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права. Перша і найбільш важлива вимога зазначеної правової норми полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на повагу до власності має бути законним. Також передбачається, що держава уповноважена здійснювати контроль за використанням власності шляхом забезпечення виконання законів. З аналізу застосування зазначеної норми випливає, що положення даної статті містять три окремі правила. Перше правило має загальний характер, проголошує принцип мирного володіння майном, друге стосується позбавлення майна і визначає певні умови для визнання втручання у власність правомірним, а третє визнає за державами право контролювати використання майна за наявності певних умов для цього.

Згадані правила не застосовуються окремо, тлумачаться в контексті загального принципу першого правила, але друге та третє стосуються найважливіших суверенних повноважень держави: права вилучати власність у суспільних (громадських) інтересах; права регулювати використання власності; права встановлювати систему оподаткування.

Згідно до практики ЄСПЛ, на підставі висновків у його рішеннях, для встановлення відповідності певного заходу принципу правомірності позбавлення володіння слід проаналізувати три критерії: 1) чи є такий захід правомірним (передбачається національним законодавством); 2) чи має позбавлення власності суспільний (громадський) інтерес; 3) чи є такий захід пропорційним поставленій меті (забезпечує справедливу рівновагу між інтересами суспільства та необхідністю додержання фундаментальних прав окремої людини). Якщо хоча б одного із зазначених критеріїв не буде дотримано, то ЄСПЛ констатує порушення державою ст. 1 Протоколу до Конвенції.

Правопорушення, яке вчинив громадянин України ОСОБА_2 полягало у переміщенні через митний кордон не задекларованих митному органу коштів в сумі 1 860 доларів США, що підлягають обов'язковому декларуванню.

Слід зауважити, що діючим законодавством України ввезення готівкової іноземної валюти в Україну, в принципі не обмежена, обмежена лише сума (10 000 євро), яка може бути ввезена без письмового декларування.

Об'єктивна сторона правопорушення, яке вичинив громадянин України ОСОБА_2 полягає в недекларуванні іноземної валюти при проходженні митного контролю в "зеленому коридорі", тобто в зоні спрощеного митного контролю, відповідальність за що передбачена ст. 471 МК України.

Згідно з ст. 471 МК України, за таке правопорушення передбачено накладення адміністративного стягнення в виді штрафу і конфіскації не задекларованої валюти.

Таким чином, з огляду на вищевказані критерії правомірності позбавлення володіння згідно зі ст. 1 Протоколу до Конвенції, не викликають сумнівів щодо застосування адміністративного стягнення конфіскації товарів, та відповідає першим двом критеріям. Втручання є правомірним, адже конфіскація прямо встановлена і передбачена законом, а саме санкцією ст. 471 МК України. Конфіскація здійснюється для задоволення наявного суспільного інтересу, адже таким інтересом є додержання встановленого законами України порядку переміщення товарів через митний кордон нашої держави.

Проте відповідність третьому критерію справедливій рівновазі між суспільним та приватним інтересам є не очевидною. Він є оціночним і стосується кожної конкретної справи, а тому встановлюється окремо щодо кожного порушника митних правил на підставі безпосереднього з'ясування обставин і фактів.

ЄСПЛ вважає, що будь-яке втручання у право власності обовязково повинне відповідати принципу пропорційності. "Справедливий баланс" має бути дотриманий між вимогами загального інтересу суспільства та вимогами захисту основних прав людини. Необхідний баланс не буде дотриманий, якщо особа, про яку йдеться, несе "індивідуальний надмірний тягар" (рішення у справі від 02.11.2004 р. "Трегубенко проти України").

З матеріалів справи не вбачається, що громадянин України ОСОБА_2 раніше судимий, або притягувався до кримінальної чи адміністративної відповідальності. Жодних даних, які б давали суду підстави вважати, що шляхом застосування конфіскації буде попереджена інша незаконна діяльність - легалізація злочинних доходів, торгівля наркотиками, фінансування тероризму, ухилення від сплати податків, тощо - відсутні.

Ввезення даної суми в Україну резидентами допускається, за умови її письмового декларування митному органу в повному обсязі.

Таким чином, єдине діяння, яке вчинив громадянин України ОСОБА_2 полягає в ненаданні митному органу відповідної декларації.

За вищевказане правопорушення, яке полягає в недекларуванні іноземної валюти, громадянин України ОСОБА_2 підлягає адміністративному стягнення у виді штрафу. При цьому представник митниці, у судовому засіданні, не довів і навіть не стверджував, що одного такого адміністративного стягнення не достатньо для досягнення бажаного стримуючого і карного впливу і запобігання порушень вимог про декларування. Пояснення представника митниці щодо застосування конфіскації обґрунтовуються виключно тим, що таке додаткове адміністративне стягнення передбачене ст. 471 МК України, як обов'язкове.

Шкода, яку громадянин України ОСОБА_2 потенційно міг завдати державі, була б незначною: він не ухилявся від сплати мита та інших зборів і не завдав державі іншої шкоди, якби він ввіз гроші не задекларувавши їх, органи влади лише не отримали б інформацію про те, що ці кошти опинилися на території держави. Таким чином, метою конфіскації буде не відшкодування майнової шкоди, завданої державі, оскільки вона не зазнала ніяких збитків внаслідок невнесення заявником відомостей до митної декларації. Крім того застосування конфіскації в даному випадку є не компенсаційною, а стримуючою та карною мірою.

На підставі статті ст. 33 КУпАП України при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що помякшують і обтяжують відповідальність.

Як вбачається з матеріалів справи, син правопорушника ОСОБА_5 з дитячих років хворіє на хворобу епілепсію, у звязку з чим з дитинства є інвалідом ІІ групи. Враховуючи такий тяжкий стан здоров'я він потребує регулярного безперебійного прийому спеціальних антиепілептичних препаратів та інших ліків, періодичного диспансерного медичного обстеження та стаціонарного лікування. Однак, на даний момент його стан здоров'я погіршився та йому необхідне хірургічне лікування епілепсії шляхом проведення складної операції (а.с.25-33).

Відповідно до довідки Довжанської сільської ради Іршавського району Закарпатської області № 1284 на утриманні ОСОБА_2 перебуває його син інвалід з дитинства ОСОБА_5 (а.с.44).

Таким чином, грошові кошти, які мав при перетині митного кордону України ОСОБА_5 він ввозив на Україну для допомоги своєму сину, щоб останній мав змогу продовжити лікування своєї тяжкої хвороби, на яку він хворіє з дитинства.

При цьому, дружина сина ОСОБА_6 є інвалідом ІІІ групи, та хворіє на цукровий діабет, і також для підтримання свого стану здоров'я вживає велику кількість дорогих ліків, повинна постійно проходити медичне обстеження та курс лікування. У звязку з чим остання перебуває на пенсії (а.с.35-36).

Крім того, і дружина правопорушника ОСОБА_2 є інвалідом з ІІ групою інвалідності та пенсіонеркою. У звязку з чим остання є непрацездатною, та отримує лише пенсію (а.с.38-39).

Дані обставини свідчать про те, що син правопорушника ОСОБА_5 повністю перебуває на утриманні свого батька. Крім того, відповідно до вищезазначених документів, інші члени родини правопорушника також фактично перебувають на його утриманні та потребують матеріальної допомоги, оскільки є інвалідами, та майже не мають будь-якого доходу, окрім пенсії. Це в свою чергу вказує на те, що грошові кошти у сумі 1 860 доларів США є для родини правопорушника, а особливо для його сина, надзвичайно важливою, життєво необхідною та великою сумою.

Як вбачається з довідок банку США "JPMorgan Chase Bank" 26.03.2016 та 28.03.2016 р. ОСОБА_2 зі свого особистого рахунку № 1-800-935-9935 зняв грошові кошти у сумі 10 000 та 3 000 доларів США відповідно (а.с.46).

Таким чином, грошові кошти, які мав при собі громадянин України ОСОБА_2 при перетині митного кордону України 30 березня 2016 р. належать йому особисто, та вони мають законне походження, оскільки були зняті ним у американському банку зі свого рахунку.

Встановлено, що грошові кошти, які мав при собі громадянин України ОСОБА_2 є його приватною власністю, які мають легальне походження, а саме він їх зняв зі свого особистого рахунку за декілька днів до відльоту на Україну. Дані грошові кошти необхідні йому для забезпечення лікування свого сина, який є хворим на епілепсію, інвалідом з дитинства, у звязку з чим потребує постійного спеціального лікування, а на даний час, враховуючи його тяжкий стан здоров'я ще й хірургічного лікування своєї хвороби. Крім того, дані кошти є фактично єдиним джерелом для існування інших членів родини правопорушника. Конфіскації цих коштів, на які розраховував ОСОБА_2, його родина, які не мають жодного відношення до порушення митних правил, поставить його в скрутне матеріальне становище, що в свою чергу позбавить його можливості продовжити лікування свого тяжкохворого сина, та взагалі поставить подальше життя сина під загрозу.

Обтяжуючих відповідальність особи обставин судом не встановлено. При прийнятті рішення суддя враховує особу правопорушника, який є пенсіонером, дитиною війни, його похилий вік, наявність у громадянина України ОСОБА_2 підтверджуючих походження валюти документів, її розмір та призначення валюти, ввезення якої намагався здійснити ОСОБА_2, його матеріальне та сімейне становище, а також указані ним обставини, щодо приїзду на територію України, те, що він перевозив таку суму коштів вперше, та те, що правопорушення вчинено громадянином України ОСОБА_2 з необережності, у зв'язку з що він не знав митних правил України та не ознайомився з ними, оскільки був знервований, через тяжкий стан здоров'я його сина. Крім того, у матеріалах справи відсутні дані, які б свідчили про незаконність походження вказаних коштів, а навпаки є відомості, які свідчать про легальне походження валюти.

З огляду на наведене, застосування конфіскації, предметів порушення митних правил, в даному випадку є порушенням положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, а саме втручання в право громадянина України ОСОБА_2 на повагу власності, так як є не пропорційним, оскільки покладає на нього "індивідуальний надмірний тягар".

Враховуючи вищевикладене, суддя приходить до висновку, що конфіскація вилученої валюти, буде сприяти лише погіршенню матеріального становища громадянина України ОСОБА_2, позбавить його можливості допомогти своєму хворому сину, якої він беззаперечно потребує, враховуючи його тяжкий стан здоров'я, що може поставити його подальше життя під загрозу, а ніяк не сприятиме його вихованню та попередженню вчиненню ним нових порушень.

Відповідно до ст. 23 КУпАП України адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила правопорушення, в дусі додержання законів України, запобіганню вчинення нових правопорушень.

Враховуючи характер скоєного, виходячи із смислу ч. 3 ст. 462 МК України, матеріали справи, встановлені судом обставини, думку представника митниці, зазначені норми закону, суддя дійшов висновку, що на правопорушника має бути накладено стягнення у виді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян (1 700 грн.). З цього приводу підстав для застосування додаткового покарання - конфіскації вилученої валюти у суду немає, яке вказане в санкції ст. 471 МК України.

Саме таке стягнення суддя вважає достатнім для виправлення та належної поведінки громадянина України ОСОБА_2 в подальшому.

Відповідно до ч. 1 ст. 520 МК України витрати у справі про порушення митних правил відшкодовуються особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення. Витрати на оплату послуг перекладача відшкодовуються з державного бюджету.

Таким чином, з правопорушника громадянина України ОСОБА_2 на користь Київської митниці ДФС слід стягнути витрати, понесені Київською митницею ДФС на транспортування предметів правопорушення в справі про порушення митних правил від 30.03.2016 р. № 0205/16 до місця зберігання 31.03.2016 р. у розмірі 3 грн. 92 коп. (а.с.19).

Крім того, відповідно до ст. 40-1 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір" слід стягнути з правопорушника, на якого накладено адміністративне стягнення, судовий збір в розмірі 275,60 грн.

Керуючись ст.ст. 366, 462, 471, 520 МК України, ст.ст. 23, 33, 40-1 КУпАП України,

п о с т а н о в и в :

Визнати винним громадянина України ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина України для виїзду за кордон ЕА 241862, виданий 17.09.2007 року, орган, що видав: 2101, персональний номер: НОМЕР_1, у скоєні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України та накласти на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1 700 (одну тисячу сімсот) грн. 00 коп. на користь держави (Отримувач: Державний бюджет України, Код , Код банку: 821018, Банк отримувача: ГУ ДКСУ у Київській обл., р/р № 5004, Код КДБ: 21081100, Код виду надходжень бюджету: 050).

Вилучену валюту згідно протоколу про порушення митних правил № 0205/125000016/16, а саме:

- долари США, за курсом НБУ на 30.03.2016 р., за 100 доларів США 2643-9172 грн., кількістю 1 860 доларів США, вартістю 49 176 грн. 86 коп. повернути громадянину України ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина України для виїзду за кордон ЕА 241862, виданий 17.09.2007 року, орган, що видав: 2101, персональний номер: НОМЕР_1.

Стягнути з громадянина України ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина України для виїзду за кордон ЕА 241862, виданий 17.09.2007 року, орган, що видав: 2101, персональний номер: НОМЕР_1, на користь Київської митниці ДФС понесені витирати на транспортування предметів правопорушення до місця зберігання в справі про порушення митних правил № 0205/16 у розмірі 3 грн. 92 коп. (Код , банк: Держказначейська служба України м. Київ, код банку: 820172, р/р: 9083).

Стягнути з громадянина України ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, паспорт громадянина України для виїзду за кордон ЕА 241862, виданий 17.09.2007 року, орган, що видав: 2101, персональний номер: НОМЕР_1, в дохід держави (Отримувач коштів: Бориспільське управління Державної казначейської служби України Київської області, код отримувача (код ЄДРПОУ): 38007070, Банк отримувача: ГУ ДКСУ у Київській області, код отримувача (МФО): 821018, рахунок отримувача: 0004, код класифікації доходів бюджету: 22030001, призначення платежу: судовий збір, Бориспільського міськрайонного суду) судові витрати в розмірі 275 (двісті сімдесят пять) грн. 60 коп.

Постанова суду (судді) у справі про порушення митних правил може бути оскаржена особою, стосовно якої вона винесена, представником такої особи або органом доходів і зборів, який здійснював провадження у цій справі протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути предявлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Постанова суду набрала законної сили ___________________

Суддя: К.Л. Туманова