Справа № 760/6417/16-п
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

22 квітня 2016 року суддя Солом'янського районного суду м. Києва Оксюта Т.Г., розглянувши матеріали, які надійшли від Київської міської митниці ДФС про притягнення до адміністративної відповідальності громадянина України ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця ст. Калкаман Єрмаківського району, Павлодарської області, працюючого директором ТОВ «МЖК ГРУП» (, 02225, м. Київ, вул. Райдужна, 13), зареєстрованого за адресою: АДРЕСА_1, паспорт серії НОМЕР_2, виданий 05.02.2009 Богунським РВ УМВС України в Житомирській області, код ДРФО НОМЕР_1,

за ч. 1 ст. 483 МК України, -

в с т а н о в и в:

06.04.2016 року до Солом'янського районного суду м. Києва надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за порушення митних правил.

Відповідно до протоколу № 0001/10000/16 про порушення митних правил від 05.01.2016 року, 08.05.2015 року в зоні діяльності Волинської митниці ДФС (п/п «Ягодин-Дорогуск» м/п «Ягодин») через митний кордон України, з Республіки Польща, автомобілем р.н.з. НОМЕР_3 на підставі товаросупровідних документів: інвойс від 30.04.2015 № EU201504301; міжнародна автомобільна накладна (СМR) від 06.05.2015 № 035535; книжка МДП (Carnet TIR) від 06.05.2015 № RX75573653 та інших, за попередньою митною декларацією від 07.05.2015 ЕЕ № 100000000/2015/821929 переміщено товари «велосипеди, аксесуари, запчастини та каталоги» загальною вагою брутто 9349,73 кг, загальною вагою нетто 8 321,53 кг, 308 коробок, 335 пакувальних місць, загальною вартістю 9077,65 дол. США.

Відповідно до товаросупровідних документів, відправником та продавцем товару є компанія «WENZHOU GEZHI IMPORT & EXPORT CO., LTD» GEZHI PARK 147 K, ZHEJIANG, CHINA (Гежі Парк, 147 К, Жеянг, Китай), а одержувачем та покупцем - компанія «MGK GROUP LTD» (ТОВ «МЖК ГРУП») Raduzhna str. 13 Kiev Ukraine (Україна, м. Київ, вул. Райдужна, буд. 13).

Товари поставлені на виконання умов контракту від 20.04.2015 № EU-2015-041, укладеного підприємством ТОВ «МЖК ГРУП» Україна в особі директора гр. ОСОБА_1 з компанією «GEZHI IMPORT & EXPORT CO., LTD» (Китай) в особі директора ОСОБА_3 (ОСОБА_3).

15.05.2015 року Київською міською митницею ДФС листом № 3250/03-70-26-01 з Волинської митниці ДФС отримані матеріали перевірки.

У вказаному листі Волинська митниця ДФС повідомила, що 08.05.2015 в зону митного контролю митного поста «Ягодин» заїхав транспортний засіб НОМЕР_4, яким згідно товаросупровідних документів переміщувався вищезазначений товар.

Відправником та продавцем товару виступала компанія «Wenzhou Gezhi Import & Export CO., LTD (Gezhi Park 147 K ZHEJING CHINA), а одержувачем та покупцем компанія «MGK GROUP LTD» (Raduzhna str. 13 Kiev Ukraine 02225).

Вартість товару, відповідно до інвойсу № EU201504301 від 30.04.2015 становить 9 077,65 доларів США.

Водієм до митного оформлення подані наступні ТСД: Сarnet TIR №RX75573653 від 06.05.2015, invoice № EU201504301 від 30.04.2015, СМR № 035535 від 06.05.2015, Packing list від 30.04.2015.

Під час проведення митного контролю водій автомобіля повідомив, що завантаження товару відбувалось в Німеччині в м. Форст на складі компанії «Lion AUBenhadels Service GmbH» (Holunderweg 1, 03149 FORST). Після оформлення вищевказаного товару в митних органах Німеччини, автомобіль з товаром опломбовано двома пломбами №W260 та направлено на територію України. В митних органах Польщі на митному складі «Sukces Sp.z.o.o» (м.Хелм) товар переоформлено.

Під час проведення огляду товару на пакуванні з велосипедами було виявлено пакувальний лист від 13.04.2015 на частину товару, а саме 61 велосипед відповідно до якого відправником частини товару є компанія «Electra Bicycle Company GmbH» (Falkenried 29, 20251 Hamburg, Germany), а одержувачем - компанія «Velotrade/Veloplaneta Ukraine» (14/1 Rudneva Square 61050 Kharkov Ukraine).

Крім того у виявленому пакувальному листі вартість 61 велосипеду є значно вищою від вартості, зазначеної в товаросупровідних документах, поданих в якості підстави для переміщення товарів через митний кордон України.

На вимогу Волинської митниці ДФС в своєму листі директор ТОВ «МЖК Груп» ОСОБА_1 з приводу виявлених невідповідностей вказав, що вказаний товар прибув у порт Німеччини у різних транспортних засобах та з різних країн відправлення. Потім був вивантажений на склад для подальшого формування партії товару, яка згодом повинна була завантажитись на автомобіль, що слідував до України на адресу ТОВ «МЖК Груп». Щодо маркування, виявленого на товарах, ОСОБА_1 пояснити нічого не зміг. Також зазначено його припущення, про те, що дана невідповідність щодо маркувальних етикеток могла відбутися при завантаженні та формуванні товару на складі у Німеччині. На його думку, такі невідповідності можуть траплятися при здійсненні перевезень та перевантажень консолідованих вантажів, у зв'язку з людським фактором помилятися.

Крім того, з метою з'ясування обставин ввезення на митну територію України вищезазначених товарів, 12.05.2015 Волинською митницею ДФС ініційовано запити (вих.№3091/03-70-26-01) про надання адміністративної допомоги у проведенні перевірки законності ввезення товарів підприємством ТОВ «МЖК ГРУП» до митних органів Республіки Польщі та Німеччини.

24.06.2015, листом Державної фіскальної служби України від 19.06.2015 № 22208/7/99-99-26-03-03-17 на адресу Київської міської митниці надійшла відповідь митних органів Республіки Польщі на вищевказаний запит (вх.№2447/8 від 24.06.2015).

Митні органи Польщі вказали, що товари слідували через їх митну територію в режимі «транзит». Також, до своєї відповіді митні органи Польщі додали роздруківку книжки МДП (TIR) від 06.05.2015 №RX75573653 в якій зазначено, що товари раніше оформлювалися в експортних/транзитних процедурах у митних органах інших країн Європейського союзу, а саме: Німеччині, Бельгії та Чехії.

Враховуючи отриману відповідь митних органів Польщі, з метою проведення повної, всебічної та об'єктивної перевірки, митницею направлені відповідні запити до митних органів країн відправлення товарів.

21.05.2015 у зоні діяльності Київської міської митниці ДФС на митному посту «Західний» зазначені товари, а саме: «велосипеди, аксесуари, запчастини та каталоги» заявлені до митного оформлення у вільний обіг в режимі «ІМ-40ДЕ» за митною декларацією № 100250004/2015/090446. Відповідно до гр.14 МД .№ 100250004/2015/090446 декларантом зазначено ТОВ «МЖК Груп».

За результатами проведення митного огляду товарів, заявлених за МД № 100250004/2015/090446 встановлено, що кількість відповідає заявленій, однак виявлено розбіжності щодо заявленої ваги кожної одиниці товару.

Крім того, відповідно до поданих товаросупровідних документів, зокрема інвойсу від 30.04.2015 № EU201504301, вартість одиниці товару розрахована в залежності від його ваги ($/1 кг товару).

Відповідно загальна вага нетто товару «велосипеди, аксесуари та запчастини, каталоги» не відповідає заявленій та становить 10 539,58 кг.

22.06.2015 у відношенні керівника компанії «GEZHI IMPORT & EXPORT CO., LTD» (Китай) р. ОСОБА_3 складено протокол про порушення митних правил № 0481/10000/15.

28.08.2015 Солом'янським районним судом м. Києва провадження у справі про порушення митних правил, передбачене ч. 1 ст. 483 МК України, відносно ОСОБА_3 - закрито за відсутності складу адміністративного правопорушення. Безпосередні предмети правопорушення, вилучені за протоколом про порушення митних правил від 22.06.2015 №0481/10000/15, перелік яких наведений в протоколі про тимчасове вилучення товарів від 22.06.2015 - повернуто володільцеві.

30.09.2015 Апеляційним судом м. Києва, апеляційна скарга Київської міської митниці ДФС на постанову Солом'янським районним судом м. Києва від 28.08.2015 залишена без задоволення, а постанова без змін.

У постановах суду зазначено, що на момент надходження товару у зону діяльності Київської міської митниці ДФС особою, яка відповідно до законодавства України мала право вчиняти щодо юридично значущі дії від свого імені було ТОВ «МЖК Груп», а компанія «GEZHI IMPORT & EXPORT CO., LTD» (Китай) в особі директора ОСОБА_3 відповідно до законодавства України не мала право розпоряджатися товарами на митній території України, та відповідно до положень ст. 265 МК України виступати декларантом.

08.12.2015 листом Державної фіскальної служби України від 04.12.2015 №44705/7/99-99-26-03-03-17 митницею отримано відповідь митних органів Чеської Республіки (вх. №4580/8 від 08.12.2015) та додані підтверджуючі товаросупровідні документи щодо експорту вказаних товарів.

За результатами опрацювання відповіді встановлено, що відповідно до отриманого інвойсу вартість товару «велопокришки, камери» складає 4945,8 Євро, в той час, як за інвойсом №EU201504301 від 30.04.2015, наданим під час переміщення через митний кордон України та митного оформлення в Київській міській митниці - 867,97 дол. США.

Крім того відправником товарів є чеська компанія «RUBENA a.s.», а одержувачем - ТОВ «Велотрейд» (Україна, Харків).

17.12.2015 митницею з Державної фіскальної служби України листом від 14.12.2015 № 45386/7/99-99-26-03-03-17 отримано відповідь митних органів Німеччини (вх. № 4727/8 від 17.12.2015), за результатами опрацювання якої встановлена відмінність щодо відправників товару та одержувачів.

Так, відправниками частини товару є компанії «CYCLING SPORTS GROUP EUROPE B.V.» (Нідерланди), «SELLE ROYAL S.P.A» (Італія), «KIDDIMOTO LTD» (Великобританія), «PARK TOOL Co.» (США), «Electra Bicycle Company GmbH» (Німеччина)», а одержувачами ТОВ «ВЕЛОТРЕЙД» (Україна, Харків) та ТОВ «ВЕЛОПЛАНЕТА» (Україна, Харків,).

Отже, митний орган прийшов до висновку, що відомості в товаросупровідних документах, які подавались в якості підстави для переміщення товарів «велосипеди, аксесуари, запчастини та каталоги» через митний кордон України та під час митного оформлення їх у Київській міській митниці ДФС, містять неправдиві дані щодо ваги, відправника, одержувача, а також неправдиві відомості, необхідні для визначення митної вартості.

Відповідно до ст. 459 МК України суб'єктом правопорушення можуть бути громадяни, які досягли 16-річного віку, а також посадові особи підприємств.

Посадова особа підприємства - керівник та інші працівники підприємства (резиденти та нерезиденти), які в силу постійно або тимчасово виконуваних ними трудових (службових) обов'язків відповідають за виконання вимог, встановлених законами та іншими нормативно-правовими актами України, а також міжнародними договорами України з питань митної справи.

Відповідно до статті 65 Господарського кодексу України:

пункт 3 - для керівництва господарською діяльністю підприємства власник (власники) або уповноважений ним орган призначає (обирає) керівника підприємства.

пункт 5 - керівник підприємства без доручення діє від імені підприємства, представляє його інтереси в органах державної влади і органах місцевого самоврядування, інших організаціях, у відносинах з юридичними особами та громадянами, формує адміністрацію підприємства і вирішує питання діяльності підприємства в межах та порядку, визначених установчими документами.

Відповідно до інформації, наявної в базі даних «Податковий блок Міністерства доходів і зборів України», з дати держреєстрації підприємства ТОВ «МЖК ГРУП» () на посаді його керівника перебуває громадянин України ОСОБА_1

Перебуваючи на посаді керівника підприємства, гр. ОСОБА_1 відповідав за фінансово-господарську діяльність підприємства і був зобов'язаний надавати до митного контролю і оформлення документи з достовірною та правдивою інформацією.

Відтак на думку митного органу, гр. ОСОБА_1 вчинено дії спрямовані на переміщення через митний кордон України товарів з приховуванням від митного контролю шляхом подання митному органу як підстави для переміщення товарів документів, що містять неправдиві відомості щодо відправника та одержувача товарів, ваги, а також неправдиві відомості щодо вартості товарів, які необхідні для визначення їх митної вартості.

Представник ОСОБА_1 в судовому засіданні проти обставин викладених у протоколі про порушення митних правил №0001/10000/16 від 05.01.2016 року заперечувала посилаючись на те, що відомості викладені в ньому не відповідають дійним обставинам справи.

Зазначила, що ОСОБА_1 не вчиняв будь-яких умисних дій, які охоплюються об'єктивною стороною правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 483 МК України, у зв'язку з чим просила справу про адміністративне правопорушення відносно нього закрити у зв'язку з відсутністю в його діях події та складу адміністративного правопорушення.

Представник Київської міської митниці ДФС підтримала протокол про порушення митних правил складений відносно ОСОБА_1 та просила визнати його винним та накласти на нього адміністративне стягнення передбачене ч. 1 ст. 483 МК України.

Заслухавши представника Київської міської митниці ДФС, представника ОСОБА_1, дослідивши матеріали справи, прихожу до наступного висновку.

Як вбачається з матеріалів справи, 08.05.2015 на митну територію України з Польщі через п/п «Ягодин-Дорогуск» м/п «Ягодин» Волинської митниці ДФС на автомобільному транспорті реєстраційний номер АС 1909ВЕ/АС2824ХТ на адресу ТОВ «МЖК ГРУП» ввезено вантаж «велосипеди, аксесуари та запчастини, каталоги» загальною вагою брутто 9349,73 кг, нетто 8321,53 кг. 27 палет, 308 коробок, 335 місць, різних торгівельних марок, загальною вартістю 9077,65 дол. США.

Поставка товару здійснена китайською компанією «GEZHI IMPORT & EXPORT CO., LTD» на виконання умов контракту від 20.04.2015 № EU-2015-041, укладеного з ТОВ «МЖК ГРУП».

Після прибуття у зону діяльності Київської міської митниці ДФС, зазначений товар, був заявлений ОСОБА_4 у вільний обіг на митному посту «Західний» за митною декларацією №100250004/2015/090446.

У відповідності до вимог ст. 489 МК України, з'ясовуючи питання чи було вчинено адміністративне правопорушення слід враховувати наступне.

Згідно п. 6 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про контрабанду та порушення митних правил» від 03.06.2005 року №8, документами, що містять неправдиві дані, є, зокрема, такі, в яких відомості щодо суті угоди, найменування, асортименту, ваги, кількості чи вартості товарів, а також їх відправника чи одержувача, держави, з якої вони вивезені чи в яку переміщуються, не відповідають дійсності.

Згідно положень ст. 257 МК України, декларування здійснюється шляхом заявлення за встановленою формою (письмовою, усною, шляхом вчинення дій) точних відомостей про товари, мету їх переміщення через митний кордон України, а також відомостей, необхідних для здійснення їх митного контролю та митного оформлення.

Умови та порядок декларування, перелік відомостей, необхідних для здійснення митного контролю та митного оформлення, визначаються цим Кодексом. Положення про митні декларації та форми цих декларацій затверджуються Кабінетом Міністрів України, а порядок заповнення таких декларацій та інших документів, що застосовуються під час митного оформлення товарів, транспортних засобів комерційного призначення, - центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну податкову і митну політику.

Перелік відомостей, що підлягають внесенню до митних декларацій, обмежується лише тими відомостями, які є необхідними для цілей справляння митних платежів, формування митної статистики, а також для забезпечення додержання вимог цього Кодексу та інших законодавчих актів.

Відповідно до частин першої та другої статті 258 МК України, заявлена декларантом митна вартість товарів і подані ним відомості про її визначення, повинні базуватися на об'єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню. У разі потреби у підтвердженні заявленої митної вартості товарів декларант зобов'язаний подати митному органу необхідні для цього відомості та забезпечити можливість їх перевірки відповідно до порядку, що встановлюється Кабінетом Міністрів України.

Згідно ч. 2 ст. 53 МК України, документами, які підтверджують митну вартість товарів, зокрема є: зовнішньоекономічний договір (контракт) або документ, який його замінює, та додатки до нього у разі їх наявності; рахунок-фактура (інвойс) або рахунок-проформа (якщо товар не є об'єктом купівлі-продажу); якщо рахунок сплачено, - банківські платіжні документи, що стосуються оцінюваного товару; за наявності - інші платіжні та/або бухгалтерські документи, що підтверджують вартість товару та містять реквізити, необхідні для ідентифікації ввезеного товару.

Аналіз наведених положень законодавства дає підстави вважати, що для кваліфікації дій особи за ст. 483 МК України мають значення не будь-які відомості внесені до документу та які не відповідають дійсності, а лише ті, які є необхідними для цілей справляння митних платежів, формування митної статистики, а також для забезпечення додержання вимог Митного Кодексу та інших законодавчих актів.

Як вбачається з матеріалів справи, для митного оформлення товару гр. ОСОБА_5 разом з митною декларацією №100250004/2015/090446 надані в тому числі: CMR №035535 від 06.05.2015 року та інвойсу від 30.04.2015 року № EU201504301.

У вказаних документах вказано, що маса нетто товару «велосипеди, аксесуари та запчастини, каталоги» у кількості 27 палет, 308 коробок, 335 місць - складає 8321,53 кг.

Згідно позиції митного органу вказаної у протоколі про порушення митних правил, указана маса не відповідає дійсності. Дійсна вартість товару складає 10539,58 грн.

В судовому засіданні представник органу доходів і зборів наполягала на даній обставині, та вказувала, що вона підтверджується наявним в матеріалах справи актом огляду від 08.05.2015 (а.с. 108).

Разом з цим, як вбачається з вказаного акту огляду (графи 8.3.1-8.3.3) під час його проведення відомості про вагу брутто та нетто не перевірялось.

У той же час згідно акту огляду від 01.06.2015 року (графи 8.3.1-8.3.3), який проводився в зоні митного контролю митного посту «Західний», відомості про вагу брутто та нетто товару відповідають даним, зазначеним у митній декларації (а.с. 98-99).

Слід зазначити, що питання щодо розходження у вазі партії товару, також розглядалося судами першої та другої інстанції та не знайшло підтвердження.

Постановою Солом'янського районного суду м. Києва в справі №760/14485/15- п від 28 серпня 2015 року та постановою Апеляційного суду м. Києва від 30 вересня 2015 року встановлено, що органом доходів та зборів не представлено доказів на підтвердження того, що надані митному органу, як підстави для переміщення документи, що містять неправдиві дані стосовно ваги даної партії товару (а.с. 131, 136).

З урахуванням викладеного, зазначені посилання митного органу на розбіжності у вазі товару при складанні даного протоколу №0001/10000/16 від 05.01.2016 року є необґрунтованими.

Стосовно дійсної вартості партії товару митні органи на підставі довідки-розрахунку (а.с. 216) виявили розходження, а саме різницю дійсної загальної вартості товару та вартості наданою під час переміщення через митний кордон України та митного оформлення в Київській міській митниці, у сумі 97 877,51 гривень, хоча у поданні вписана сума 968 424,88 гривень.

При цьому, відповідно до листа № 848/8/26-70-26-05 від 02 березня 2016 року Спеціальної лабораторії з питань експертизи та досліджень ДФС, проведення товарознавчої експертизи не видається можливим (а.с.213).

У листі Міністерства доходів і зборів України № 12884/7/99-99-10-03-02- 17/2580 від 24.07.2013 року «Щодо судової практики з питань оскарження рішень про визначення (коригування) митної вартості» зазначено, що згідно із статтею 266 Митного кодексу України визначення митної вартості товарів, які імпортуються в Україну, може здійснюватися за такими методами: за ціною договору щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість); резервного.

Основним є метод визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо товарів, які імпортуються (вартість операції).

Якщо митна вартість не може бути визначена за першим методом, проводиться процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості.

У ході таких консультацій митний орган та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів, які імпортуються в Україну, за основу може братися ціна, за якою оцінювані ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов'язаному з продавцем покупцю.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Верховний Суд України 14 травня 2013 року (справа № 21-130а13), відмовляючи Східній митниці у задоволенні заяви про перегляд судового рішення касаційної інстанції, вказав, що при визначенні митної вартості товару за шостим (резервним) методом митний орган відповідно до вимог статті 266 Митного кодексу України повинен мотивувати у рішенні про визначення митної вартості товару причини неможливості застосування послідовно попередніх п'яти методів.

Аналогічна правова позиція викладена Верховним Судом України у постановах від 21.01.2011 року (справа № 21 -56а 10), від 07.02.2011 року (справа № 21 -76а 10), від 14.11.2011 року (справа № 21-213а11), від 06.02.2012 року (справа № 21-418а11), від 03.07.2012 року (справа № 21-197а12).

Зокрема, у даних рішеннях Верховним Судом України зазначено, що «...дискреційні функції митних органів мають законодавчі обмеження у випадках незгоди із задекларованою митною вартістю. До таких, зокрема, належать процедура консультацій між митним органом та декларантом з метою обґрунтованого вибору підстав для визначення митної вартості та обов'язок послідовного вибору методів (від першого до шостого) визначення митної вартості товарів. Отже, висновок судів щодо правомірності дій відповідача відносно визначення митної вартості товару за шостим методом без послідовного застосування попередніх п'яти, як це встановлено частиною п'ятою статті 266 Митного кодексу України, а також без обґрунтування неможливості їх застосування є помилковим і таким, що не відповідає вимогам чинного законодавства, які регулюють такі відносини»;

«...у разі незгоди митного органу із митною вартістю імпортованого товару він відповідно до вимог статті 266 Митного кодексу України зобов'язаний провести процедуру консультацій, у ході яких мав би дійти висновків щодо застосування того чи іншого методу визначення митної вартості товарів, при цьому кожний наступний метод застосовується у разі неможливості застосування попереднього із наведенням відповідних аргументів».

Таким чином, вищенаведена судова практика підтверджує, що митні органи у рішенні про визначення митної вартості товарів зобов'язані обґрунтувати неможливість застосування кожного з попередніх методів, в тому числі неможливість визнання заявленої декларантом митної вартості.

Слід зазначити, що в тексті вищенаведеного листа робляться посилання на статтю 266 Митного кодексу України, чинного до 01.06.2012 року

Також, аналогічна правова позиція викладена у судовій практиці: в постанові Верховного Суду України в справі № 21-139а15 від 14.04.2015 року та постанові Верховного Суду України в справі № 21-127а15 від 31.03.2015 року.

Зазначене чітко закріплено у статі 57 Митного кодексу України, згідно якої визначення митної вартості товарів, які ввозяться в Україну відповідно до митного режиму імпорту, здійснюється за такими методами: основний - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які імпортуються (вартість операції); другорядні: за ціною договору щодо ідентичних товарів; за ціною договору щодо подібних (аналогічних) товарів; на основі віднімання вартості; на основі додавання вартості (обчислена вартість); резервний.

Основним методом визначення митної вартості товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту, є перший метод - за ціною договору (вартість операції).

Кожний наступний метод застосовується лише у разі, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу відповідно до норм цього Кодексу.

Застосуванню другорядних методів передує процедура консультацій між органом доходів і зборів та декларантом з метою визначення основи вартості згідно з положеннями статей 59 цього Кодексу. Під час таких консультацій орган доходів і зборів та декларант можуть здійснити обмін наявною у кожного з них інформацією за умови додержання вимог щодо її конфіденційності.

У разі неможливості визначення митної вартості товарів згідно з положеннями статей 59-60 цього Кодексу за основу для її визначення може братися або ціна, за якою ідентичні або подібні (аналогічні) товари були продані в Україні не пов'язаному із продавцем покупцю відповідно до статті 62 цього Кодексу, або вартість товарів, обчислена відповідно до статті 63 цього Кодексу.

При цьому кожний наступний метод застосовується, якщо митна вартість товарів не може бути визначена шляхом застосування попереднього методу.

Методи на основі віднімання та додавання вартості (обчислена вартість) можуть застосовуватися у будь-якій послідовності на прохання декларанта або уповноваженої ним особи.

У разі якщо неможливо застосувати жоден із зазначених методів, митна вартість визначається за резервним методом відповідно до вимог, встановлених статтею 64 цього Кодексу.

Таким чином, не на підставі рішення Київської міської митниці ДФС України, а саме на підставі довідки-розрахунку (а.с. 216) митні органи зробили висновок про дійсну вартість товару.

Також, є незрозумілим і те, що без будь-яких консультацій з декларантом, службова особа митного органу у службовій записці не застосовала основний метод визначення митної вартості товарів за ціною договору щодо товарів, які імпортуються (вартість операції), як цього вимагає стаття 57 Митного кодексу України, лист Міністерства доходів і зборів України № 12884/7/99-99-10-03-02-17/2580 від 24.07.2013 року, правова позиція, що викладена Верховним Судом України у постановах від 21.01.2011 (справа № 21-56а10), від 07.02.2011 (справа № 21-76а10), від 14.11.2011 (справа № 21-2ІЗаІ 1), від 06.02.2012 (справа № 21-418а11), від 03.07.2012 (справа № 21-197а12)., в постанові Верховного Суду України в справі № 21- 139а15 від 14.04.2015 року та постанові Верховного Суду України в справі № 21-127а15 від 31.03.2015 року.

З урахуванням обставин наведених вище, прихожу до висновку, що органом доходів і зборів не представлено жодного доказу на підтвердження того, що надані митному органу як підстави для переміщення документи містять відомості, які не відповідають дійсності.

Таким чином, надані органом доходів і зборів докази у своїй сукупності не підтверджують того, що товари переміщені за митною декларацією №100250004/2015/090446, були переміщені через митний кордон України з приховуванням від митного контролю, шляхом подання митному органу, як підстави для переміщення, документів, які містять неправдиві данні.

Відповідно до п. 1 ст. 247 КпАП України провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути почато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

З огляду на відсутність достовірних і достатніх відомостей про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення та враховуючи вимоги закону, вбачається, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст. 483 МК України, а тому провадження у справі підлягає закриттю.

На підставі викладеного та керуючись статтями 458, 483, 527-529 МК України, статтями 9, 247, 283, 284, 294 КпАП України, суддя, -

п о с т а н о в и в:

Закрити провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 483 МК України у зв'язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Безпосередні предмети правопорушення, вилучені за протоколом про порушення митних правил від 05.01.2016 року №0001/10000/16, перелік яких наведений в протоколі про тимчасове вилучення товарів від 22.07.2015 (а.с. 123-125), які зберігаються на складі Київської міжрегіональної митниці Міндоходів - повернути власнику.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду міста Києва через Солом'янський районний суд м. Києва, шляхом подання скарги протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя