Справа № 359/2469/16-п
Провадження № 3/359/549/2016
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

29 квітня 2016 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Гончаров О.М., за участю представника митниці ОСОБА_1., захисника ОСОБА_2, розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Київської митниці ДФС про порушення митних правил за ст. 471 МК України, щодо громадянина України ОСОБА_3. ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Україна. Кіровоградська обл... місце проживання: Україна, Кіровоградська обл., Знаменський р-н., с. Суббоцин. вул.. Шевченко, буд. 69 працює: не встановлено, паспорт громадянина України для виїзду за кордон ЕЕ 843173. виданий 08.01.2009 р.. орган, що видав 3501. персональний номер НОМЕР_1

ВСТАНОВИВ :

Установлено: 27.02.2016 о 09 год. 30 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Відліт» терміналу «О» ДГІ МА «Бориспіль» громадянин України ОСОБА_3, який відлітав з України до Австрії, м. Відень, літаком авіакомпанії «Austrian», рейсом № 670, своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те. що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо вивезення за межі митної території України та засвідчив про факти, що мають юридичне значення.

Після перетину пасажиром «білої лінії», яка позначає закінчення зони спрощеного митного контролю «зелений коридор» митниці, громадянину України ОСОБА_3 на підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу було задано запитання щодо наявності в нього готівки, на що він відповів, що має при собі 10 000 євро. Після цього пасажира було запрошено до службового приміщення митниці залу «Відліт» терміналу «О» ДГІ МА «Бориспіль», де ним була видана готівка в розмірі 10 000 євро та 20 850 гривень, що знаходились в одному з відділень сумки пасажира (ручна поклажа). Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянина України ОСОБА_3, вся готівка належить йому особисто.

Пасажир обрав проходження митного контролю «зеленим коридором», де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує 10 000 євро.

З виявленої суми пасажиру було пропущено 10 000 євро. За протоколом про порушення митних правил затримано 20 850 гривень.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину ним «білої лінії» до інспекторів митниці не звертався та документів на право вивезення готівки не надав.Таким чином, своїми діями громадянин України ОСОБА_3, час проходження митного контролю в залі «Відліт» терміналу «О» ДГІ МА «Бориспіль» порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії. що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянин України ОСОБА_3, який формою проходження митного контролю обрав проходження через «зелений коридор», готівки в обсязі, що підлягає обов'язковому письмовому декларуванню з поданням відповідних документів відповідно до Інструкції про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженою Постановою Правління НБУ № 148 від 27.05.2008 р. зі змінами, мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

У зв;язку з цим працівниками митниці складено протокол про порушення митних правил , один примірник якого вручено під підпис особі, діями якої скоєно порушення і в якому було зазначено про час та місце розгляду справи про порушення митних правил.

Підстав для перенесення розгляду справи, направлення матеріалів для додаткової перевірки, закриття провадження в справі - судом не встановлено.

В судове засідання правопорушник не з;явився, про причини неявки не повідомив, про день і час слухання справи сповіщений належним чином,

Його представник-захисник ОСОБА_2, не заперечуючи провини порушника, просить повернути вилучені кошти, приймаючи до уваги, що особа кається у скоєному, скоїла правопорушення не навмисно, має на утриманні малолітню дитину та дружину, має невеликий розмір зарплати. Вилучені кошти , з урахуванням доходів сім;ї, покладають на особу «надмірний тягар».

Дослідивши матеріали справи, заслухавши представника митниці , який просить застосувати штраф та вилучення валюти; приходжу до наступного висновку

Ст. 471 МК України передбачає відповідальність за порушення встановленого цим кодексом порядку походження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження через «зелений коридор» товарів, переміщення яких через митний кордон заборонено або обмежено законодавством України, за що встановлена відповідальність в виді штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а у разі якщо безпосередніми предметами правопорушення є товари, переміщення яких через митний кордон України заборонено, або обмежено законодавством України, - також конфіскація цих товарів.

Як видно з наведеної норми, диспозиція статті є бланкетною - такою, яка вказує на порушення особою інших норм права.

Порядок проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю регулюється ст. 366 МК України та Правилами застосування спрощеного порядку здійснення митного контролю предметів, що переміщуються громадянами, які прямують авіаційним транспортом, затвердженими наказом Держмитслужби України №137 від 18.02.2006 р., відповідно до яких:

Двоканальна система - це спрощена система митного контролю, яка дає громадянам змогу здійснювати декларування, обираючи один з двох каналів проходу через митний кордон України.

Канал, позначений символами зеленого кольору («зелений коридор») призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України, або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Громадянин самостійно обирає відповідний канал для проходження митного контролю за двоканальную системою. Обрання «зеленого коридору» вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через Митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території та свідчать про факти, що мають юридичне значення.

Громадяни, які проходять через «зелений коридор», звільняються від подання письмової митної декларації, проте не звільняються від обов'язкового дотримання порядку переміщення товарів через митний кордон України.

Питання обмеження щодо переміщення окремих товарів через митний кордон України, в тому числі валюти, регулюються ст. 197 МК України, де зазначено, що обмеження щодо ввезення на митну територію України та вивезення за її межі валютних цінностей, а також порядок переміщення їх через митний кордон України, у тому числі особливості декларування валютних цінностей (зокрема, визначення граничних сум, які підлягають письмовому або усному декларуванню) можуть встановлюватися Національним банком України (НБУ).

Відповідно до п.1 розділу 2 Інструкції про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженої постановою НБУ № 148 від 27.05.2008 р. з наступними змінами, фізична особа має право вивозити з України готівку в сумі, що не перевищує в еквіваленті 10 000 євро без письмового декларування митному органу, а п.4 розділу 2 цієї ж Інструкції встановлено, що фізична особа має право ввезти в Україну готівку, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро за наявності документів, що підтверджують зняття готівки з рахунків банків (фінансових установ) виключно на ту суму, що перевищує 10000 євро. При цьому для осіб - нерезидентів НБУ встановив більші обмеження, а саме відповідно до постанови НБУ №312 від 25.07.2012 р. фізична особа - нерезидент має право ввозити в Україну готівку в сумі, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро за умови письмового декларування митному органу валюти в повному обсязі.

Під час судового розгляду знайшло підтвердження, що 27.02.2016 о 09 год. 30 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу «Відліт» терміналу «О» ДГІ МА «Бориспіль» громадянин України ОСОБА_3, який відлітав з України до Австрії, м. Відень, літаком авіакомпанії «Austrian», рейсом № 670, своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те. що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо вивезення за межі митної території України та засвідчив про факти, що мають юридичне значення.

Після перетину «білої лінії», що позначає закінчення «зеленого коридору», на вимогу працівника митниці громадянин України ОСОБА_3 пред'явив 20850 грн, які не задекларував та на які в сумі, що перевищувала еквівалент 10 000 євро не мав банківських рахунків, чим порушив вимоги п.п.1, 4 розділу 2 Інструкції про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженої постановою НБУ № 148 від 27.05.2008 р., відповідно до яких фізична особа має право вивозити з України готівку в сумі, що не перевищує в еквіваленті 10 000 євро без письмового декларування, а в сумі що перевищує в еквіваленті 10 000 євро - має право вивезти валюту за умови письмового декларування митному органу в повному обсязі та за наявності банківських рахунків.

Факт скоєння правопорушення підтверджується: протоколом про порушення митних правил, який підписав громадянин України ОСОБА_3 без зауважень та відповідно до якого митним органом було пропущено суму готівкової валюти в еквіваленті 10 000 євро та було вилучено у останнього 20850 грн., що перевищувало суму еквівалентну 10 000 євро;

Таким чином приходжу до висновку, що в діях громадянина України ОСОБА_3 вбачаються ознаки правопорушення, передбаченого ст. 471 Митного кодексу України.

При визначені адміністративного стягнення, якому підлягає правопорушник, суд враховує ступінь суспільної небезпеки правопорушення, ступінь провини, ставлення до вчиненого, його майновий стан, а також обставини, які пом;якшують відповідальність, а саме:

Шкоду, яка потенційно могла бути завдана державі, слід вважати незначною: особа не ухилялася від сплати мита та інших зборів і не завдала державі іншої шкоди, якби провезла гроші не задекларувавши їх.

ОСОБА_3. ніколи не притягувався до адміністративної та кримінальної відповідальності. Кошти, які у нього були вилучені, є для нього значними у співвідношенні з його розміром заробітної плати. Ці кошти є його особистими збереженнями та призначалися для подальшого існування його та сім;ї, їхня конфіскація може істотно вплинути на його фінансовий стан, позбавить можливостей належним чином забезпечувати існування для нього.

Суд враховує щире каяття, перше притягнення до адміністративної відповідальності, а також той факт, що грошові кошти це зібрана за тривалий час заробітна плата , наявність на утримання дружини та неповнолітньої дитини, що підтверджено документально, і тому прийшов до висновку, що необхідним і достатнім в даному випадку є лише стягнення у вигляді штрафу.

Стосовно вирішення питання щодо конфіскації вилученої валюти, суд виходить з наступного.

Відповідно до ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Згідно з ст. 9 Конституції України, а також ст. 17 Закону України «Про міжнародні договори» від 22.12.1993 року, міжнародні договори, згода на обов'язковість яких дана Верховною ОСОБА_1 України, є часткою національного законодавства України. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно - правові норми мають пріоритетне значення.

17 липня 1997 року Україна ратифікувала Європейську Конвенцію «З захисту прав і основних свобод людини», а також Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, які є невід;ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, a також обов'язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

Згідно з зазначеним рішенням ЄСПЛ, судове рішення, яким застосовується конфіскація майна, є втручанням в право особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, на повагу власності.

Згідно з Статтею 1 Протоколу N 1 до Конвенції з захисту прав людини, кожна фізична чи юридична особа має право на повагу до своєї власності. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

В даному випадку майном громадянина України ОСОБА_3 є грошова сума в гривнях України, яка на думку представника митниці підлягає конфіскації.

За таких обставин конфіскація є втручанням в право громадянина України ОСОБА_3 на повагу власності і, відповідно, має бути застосована ст. 1 Протоколу №1 до Європейської Конвенції з захисту прав людини.

Перша і найбільш важлива вимога зазначеної правової норми полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на повагу власності має бути законним. Також передбачається, що держава уповноважена здійснювати контроль за використанням власності шляхом забезпечення виконання законів.

Питання про те, чи буде досягнута справедлива рівновага між вимогами загального інтересу і захисту фундаментальних прав особи, має значення лише при умові, що таке втручання відповідає вимогам закону і не є безпідставним.

Об'єктивна сторона правопорушення, яке вичинив правопорушник, полягає в недекларуванні іноземної валюти при проходженні митного контролю в «зеленому коридорі», тобто в зоні спрощеного митного контролю, відповідальність за що передбачена ст. 471 МК України.

Що стосується загального інтересу, якому могло слугувати таке втручання Європейський суд зазначив, що держави мають законний інтерес і в той же час обов;язок вживати заходи в цілях виявлення та контролю руху готівкових коштів через кордони, оскільки значні суми готівки можуть використовуватись для легалізації незаконних доходів, торгівлі наркотиками, фінансування тероризму, вчинення тяжких фінансових злочинів.

Загальна вимога про декларування, яка розповсюджується на будь яку особу, що перетинає кордон держави, попереджує прихований ввіз та вивіз грошових коштів з країни і конфіскаційна міра, яку тягне недекларування грошових коштів митному органу, є частиною загальної регулятивної системи, передбаченої для боротьби з подібними правопорушеннями.

Крім того, сума, яка може бути законно ввезена, чи фізично переміщена через український митний кордон, в принципі не обмежена, обмежена лише сума (10000 євро), яка може бути ввезена без письмового декларування.

З матеріалів справи вбачається, що джерело походження грошей правопорушника було законним. З огляду на наведене, застосування конфіскації, предметів порушення митних правил, в даному випадку є порушенням положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, тобто є не пропорційним, оскільки покладає на громадянина України ОСОБА_3 «індивідуальний надмірний тягар».

Також на думку суду, застосовуючи додаткове покарання у вигляді конфіскації валюти, суд фактично не залишить ОСОБА_3 заробітної плати, яку він заробив в установленому законом порядку своїм трудом і яка є єдиним доходом , і її відсутність позбавить його належного матеріального забезпечення.

При цьому, суд враховує п. 10 ч. 2 Конвенція про захист заробітної плати № 95, від 1949 року, яка переглянута Конвенцією Міжнародної організації праці №173 1992 року про захист вимог працівників у випадку неплатоспроможності роботодавця, від 1992 року, і залишає зазначену Конвенцію відкритою для подальшої ратифікації, яка ратифікована Законом № 2996-IV від 19.10.2005 року, де указано: «Заробітна плата повинна охоронятися від арештів і передачі в такій мірі, в якій це вважається потрібним для утримання працівника і його сім'ї.».

Для того, щоб втручання вважалося пропорційним, воно має відповідати тяжкості правопорушення. Зокрема, в даному випадку, правопорушник не дотримався вимог, щодо внесення відомостей до митної декларації, а не вчинив будь якого іншого правопорушення, яке можна припустити (наприклад відмивання грошей або ухилення від сплати мита податків, тощо).

Крім того, сума, яку митний орган вимагає конфіскувати у громадянина України ОСОБА_3 є для нього значною, а шкода, яку він потенційно міг завдати органам влади, - незначна, оскільки він не ухилялася від сплати мита та інших зборів і не завдав держані ніякої шкоди.

Таки чином, суд вважає, що конфіскацію в даному випадку можна було б застосувати в разі відшкодування майнової шкоди, завданої державі, однак вона не зазнала ніяких збитків внаслідок невнесення правопорушником відомостей до митної декларації.

Винність правопорушника, підтверджується зібраними в справі доказами, а саме: протокол по справі про порушення митних правил, доповідною запискою інспектора митниці, поясненням правопорушника, описом вилученої валюти.

Провадження у справах про порушення митних правил, згідно ст. 487 МК України, здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.

Відповідно до ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

На підставі вищевикладеного, та враховуючи обставини, які свідчать про легальне і правомірне отримання правопорушником вилучених в нього валютних коштів, суд застосувавши міжнародно- правові норми, дійшов до висновку про не застосування до нього додаткового стягнення в вигляді конфіскації вилучених валютних коштів.

Крім того, з правопорушника слід стягнути судовий збір в розмірі 275,60 грн. в дохід Держави та понесені митним органом витрати на транспортування предметів правопорушення в сумі 28,33 грн. на користь Київської митниці ДФС України

Керуючись п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір», ст.ст.3,10,471 МК України,ст.ст. 8,23,33 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

Громадянина України ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Україна. Кіровоградська обл., місце проживання: Україна, Кіровоградська обл., Знаменський р-н., с. Суббоцин. вул.. Шевченко, буд. 69 працює: не встановлено, паспорт громадянина України для виїзду за кордон ЕЕ 843173. виданий 08.01.2009 р.. орган, що видав 3501. персональний номер НОМЕР_1 ,- визнати винним в скоєнні правопорушення, передбаченого ст.471 МК України і накласти адміністративне стягнення в вигляді штрафу в розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає суму в розмірі 1700 грн. штрафу , з перерахуванням суми штрафу на р/р № 5004, , код банку 821018, одержувач Державний бюджет України, банк одержувач: ГУ ДКСУ у Київській області, код КДБ 21081100, код виду надходжень до бюджету 050, в дохід Держави.

Повернути ОСОБА_3 вилучені за протоколом №0088/125120102/16 кошти у сумі 20850 ( двадцять тисяч вісімсот пятдесят ) гривень

Стягнути з громадянина України ОСОБА_3. ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Україна. Кіровоградська обл... місце проживання: Україна, Кіровоградська обл., Знаменський р-н., с. Суббоцин. вул.. Шевченко, буд. 69 працює: не встановлено, паспорт громадянина України для виїзду за кордон ЕЕ 843173. виданий 08.01.2009 р.. орган, що видав 3501. персональний номер НОМЕР_1-- 275 грн. 60 коп. судового збору в дохід Держави, з перерахуванням суми судового збору на розрахунковий рахунок 0004, МФО 821018, , отримувач - Бориспільське УДКСУ Київської області, банк отримувача - ГУ ДКСУ у Київській області.

Стягнути з громадянина України ОСОБА_3. ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Україна. Кіровоградська обл... місце проживання: Україна, Кіровоградська обл., Знаменський р-н., с. Суббоцин. вул.. Шевченко, буд. 69 працює: не встановлено, паспорт громадянина України для виїзду за кордон ЕЕ 843173. виданий 08.01.2009 р.. орган, що видав 3501. персональний номер НОМЕР_1 - на користь Київської митниці Державної фіскальної служби України понесені витрати у справі про порушення митних правил на транспортування предметів правопорушення в розмірі 28 гривень 33 копійки, з перерахуванням суми витрат на розрахунковий рахунок № 9083, отримувач: Київська митниця ДФС, , код банку 821018, банк отримувача ГУ ДКСУ у Київській області.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена прокурором у випадках, передбачених частиною пятою статті 7 КУпАП, особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред;явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Постанова суду набрала законної сили ___________________.

суддя О. М.Гончаров