Справа № 536/323/16-п
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 березня 2016 року м.Кременчук.

Суддя Кременчуцького районного суду Полтавської області Святська О.В., розглянувши адміністративну справу відносно

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, пенсіонера, мешкає:

с.Кобелячок Кременчуцького району Полтавської області, вул.Леніна, 53, проживає:

АДРЕСА_1,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП,-

встановив :

Згідно протоколу від 24.02.2016 року 04.02.2016 року близько 07.00 год. ОСОБА_1, перебуваючи в с.Кобелячок Кременчуцького району Полтавської області по вул.Леніна, на автобусній зупинці виражався нецензурною лайкою та чіплявся до громадян, чим порушував громадський порядок та спокій громадян.

В суді ОСОБА_1 вину свою не визнав. Пояснив, що 4.02.2016 року він з іншим чоловіком прийшов на зупинку в с.Кобелячок Кременчуцького району Полтавської області, в напрямку до м.Комсомольськ, о 5 год. 50 хв.. До зупинки підійшла ОСОБА_2, з якою він поздоровався, але та не відповіла, на що він сказав в її бік «коза драна», інших слів не казав. Потім підійшов ОСОБА_3 з ОСОБА_4. Відносно останньої є кримінальне провадження за ч.1 ст.125 КК України, в якому він , ОСОБА_1, потерпілий. Всі кричали, але він з ними не спілкувався. Враховуючи наявне кримінальне провадження у нього з ОСОБА_4 склалися неприязні відносини. 25.01.2016 року він був у прокуратурі м.Кременчука по кримінальному провадженню , після його допиту дільничний запросив його до свого автомобіля, та в салоні запропонував підписати пояснення, про вчинення правопорушення, та написати в протоколі, що він виражався нецензурною лайкою. Вважає, що вислів «Коза драна» і є такою лайкою, тому дійсно написав в протоколі про визнання . Пояснення він не читав, так як не мав при собі окулярів, його права під час складання протоколу та право на захисника йому ніхто не розяснював.

Допитаний як свідок дільничний інспектор Артеменко В.В. пояснив, що дійсно він в автомобілі відібрав пояснення у ОСОБА_1, пояснення писав сам, ОСОБА_1 сказав, що ОСОБА_5 з ним не поздоровалася, та що він її обізвав за це «коза драна», вважає, що це і є нецензурні слова, тому написав пояснення сам юридичними термінами, та ОСОБА_1 це підписав. З ОСОБА_5 він лише розмовляв і не опитував , так як не має певного досвіду роботи, і вважав, що цього досить.

Свідок ОСОБА_4 пояснила, що ОСОБА_1 виражався нецензурними словами та чіплявся до ОСОБА_5.

Заслухавши пояснення вищевказаних осіб, дослідивши матеріали адміністративної справи, вважаю, що провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП підлягає закриттю з наступних підстав.

Статтею 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Нецензурна лайка - це одна з грубих форм неповаги до громадської моральності, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності.

Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, пов'язану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розв'язній манері. Це може бути: хапання за одяг, насильницьке утримання за руки, демонстративне зривання головного убору, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї, непристойна пропозиція дівчині та інші подібні дії. Для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав'язати свою волю, а точніше свавілля.

Суб'єктивна сторона дрібного хуліганства характеризується умисною виною та мотивом явної неповаги до суспільства, у прагненні показати свою зневагу до існуючих правил і норм поведінки в суспільстві, самоутвердитися за рахунок приниження інших осіб, протиставити себе іншим громадянам, суспільству, державі. Умисний прояв винним явної неповаги до оточуючих - головний момент, що визначає зміст і сенс поведінки хулігана. За відсутності такого мотиву не може бути дрібного хуліганства. Елементом суб'єктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

У правовому висновку Верховного Суду України, сформульованого в рішенні від 4 жовтня 2012 року (справа N 5-17кс12), дано юридичну характеристику складу злочину - хуліганство. У контексті даної справи у цьому висновку зазначено, що об'єктом посягання при хуліганстві є громадський порядок, який слід розуміти як стан суспільних відносин, що виник, сформувався, змінюється та існує під впливом дії правових норм (значною мірою), моральних засад, звичаїв, етичних правил, традицій, інших позаюридичних чинників і знаходить свій вияв (відображається) у безпечності громадського спокою, охороні здоров'я, честі та гідності людини, її прав та свобод, зокрема, усталених правил поведінки в побуті, у повазі і ставленні членів спільноти один до одного. Хуліганські дії завжди посягають на громадський порядок. Зміст та спрямованість цього діяння випливає з характеру дій особи, яка їх вчиняє, а також із стосунків, які склалися між учасниками конфлікту.

Встановлено, що між ОСОБА_1 та ОСОБА_4 ще до цієї події виник конфлікт, у провадженні Кременчуцького районного суду Полтавської області знаходиться кримінальне провадження про обвинувачення ОСОБА_4 за ч.1 ст.125 КК України. Потерпілим у вищезазначеному кримінальному провадженні визнано ОСОБА_1, а тому між вказаними особами ще до 4.02.2016 року склалися неприязні відносини.

Згідно матеріалів адміністративної справи , зокрема заяви про подію від 24.02.2016 року ОСОБА_6 повідомив про сварку, що виникла між ним, його співмешканкою ОСОБА_4 та ОСОБА_1. Жодних повідомлень про хуліганські дії відносно ОСОБА_5 в цієї заяві та в справі в цілому немає ,так само як немає пояснень від ОСОБА_5 про наявність конфлікту та яких-небудь висловлювань в її бік та в бік інших громадян , відсутні в матеріалах і пояснення ОСОБА_4, яка вказана в протоколі як свідок. Не конкретизовано в протоколі, хто є потерпілим від правопорушення, в присутності кого ОСОБА_1 висловлювався нецензурною лайкою, до яких громадян образливо чіплявся та в чому це виражалося. Таким чином, вважаю, що проведена перевірка до винесення рішення про складення протоколу про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 була поверховою. Враховуючи відносини між ОСОБА_1 та свідком ОСОБА_4, той факт, що остання фактично є обвинуваченою по кримінальному провадженню , в якому ОСОБА_1 є потерпілим, між даними особами задовго до цього склалися неприязні відносини, суд критично відноситься до її показів, будь-які інші докази вчинення хуліганських дій відсутні. Наявність лише визнавальних пояснень ОСОБА_1 під час складення протоколу , враховуючи його вік, стан здоровя, нерозуміння юридичних термінів та відсутність фахової правової допомоги під час складення протоколу та відібрання пояснень , не може бути достатнім для підтвердження його вини у вчиненні даного правопорушення.

На підставі викладеного дії ОСОБА_1 не можуть кваліфікуватися, як дрібне хуліганство, з'ясовані в суді обставини вказують на відсутність у його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП - нецензурна лайка в громадському місці, образливе чіпляння до громадян, що порушило громадський порядок.

Враховуючи викладене провадження в адміністративній справі про притягнення Малика В.О.2 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП підлягає закриттю на підставі п.1 ст.247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 247,283,284 КУпАП, суд,-

п о с т а н о в и в :

Провадження по адміністративній справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ст.173 КУпАП закрити на підставі п.1 ст.247 КУпАП за відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим протягом десяти днів з дня її винесення. Апеляційна скарга подається до Апеляційного суду Полтавської області через Кременчуцький районний суд Полтавської області.

Суддя О. В. Святська