Справа № 373/2834/15-п
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 квітня 2016 року Суддя Переяслав-Хмельницького міськрайонного суду Київської області Керекеза Я.І., розглянувши клопотання представника потерпілого адвоката ОСОБА_1 про відвід судді при розгляді адміністративного матеріалу про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 124 КУпАП ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, -

встановив:

З протоколу про адміністративне правопорушення серії АП1 № 946049 від 20.10.2015 вбачається, що 20 жовтня 2015 року близько 15 год. 50 хв. ОСОБА_2 на 54 км автошляху Бориспіль-Дніпропетровськ, керуючи автомобілем марки „MITSUBISHI PAJERO, державний номер НОМЕР_1, виїжджаючи на дорогу з АЗС „КЛО не надав дорогу автомобілю марки „SCODA OCTAVIA, державний номер НОМЕР_2, під керуванням ОСОБА_3, який рухався по автошляху Бориспіль-Дніпропетровськ, внаслідок чого допустив зіткнення із вказаним автомобілем . Своїми діями порушив п. 10.2 ПДР України. Потерпілих немає. Транспортні засоби отримали механічні ушкодження.

13 листопада 2015 року за клопотанням захисника ОСОБА_2 ОСОБА_4 у даній справі була призначена комплексна автотехнічна транспортно-трасологічна експертиза, на час проведення якої провадження у справі було зупинене.

29 грудня 2015 року на вирішення експерта було поставлено додаткові питання з урахуванням клопотання потерпілого ОСОБА_3

13.01.2016 на адресу суду надійшло клопотання потерпілого ОСОБА_3 та його представника ОСОБА_1 про відвід судді. Клопотання обґрунтоване тим, що суддя Керекеза Я.І. зацікавлена в однобічному розгляді справи на користь ОСОБА_2; задовольняє клопотання особи, яка притягується до адмінвідповідальності, та відмовляє в задоволенні клопотань чи корегує питання потерпілого ОСОБА_3 Тому ставлення судді до ОСОБА_3 є упередженим й таким, що викликає сумнів в обєктивності розгляду справи. Крім того, в заяві про відвід судді зазначено, що оплата експертизи зі сторони ОСОБА_3 буде здійснена, якщо на вирішення експерта будуть поставлені питання в тому вигляді, в якому вони заявлені ОСОБА_3 В іншому випадку буде звернення до кваліфікаційної комісії суддів зі скаргою.

В суді ОСОБА_3 та його представник адвокат ОСОБА_1 своє клопотання підтримали, просять задовольнити.

ОСОБА_2 та його представник адвокат ОСОБА_4 заперечили проти задоволення клопотання про відвід судді, оскільки питання відводу взагалі не передбачено нормами КУпАП, заява є надуманою і в ній не наведено жодного доказу, які б вказували на упередженість судді.

Законом України «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого протоколу та протоколів 2, 4, 7 та 11 до Конвенції» (п. 1) визнано обовязковою юрисдикцію Європейського суду з прав людини в усіх питаннях, що стосуються тлумачення і застосування Конвенції у 1997 році.

При оцінці безсторонності суду слід розмежовувати суб'єктивний та об'єктивний аспект. Щодо суб'єктивної складової даного поняття, то у справі "Хаушильд проти Данії" зазначається, що ЄСПЛ потрібні докази фактичної наявності упередженості судді для відсторонення його від справи. Причому суддя вважається безстороннім, якщо тільки не з'являються докази протилежного. Таким чином, існує презумпція неупередженості судді, а якщо з'являються сумніви щодо цього, то для його відводу в ході об'єктивної перевірки має бути встановлена наявність певної особистої заінтересованості судді, певних його прихильностей, уподобань стосовно однієї зі сторін у справі. При цьому враховується думка сторін, однак вирішальними є результати обєктивної перевірки.

Таким чином, позиція Європейського суду з прав людини встановлює обовязковість доведення необєктивності чи упередженості судді при вирішенні питання про відвід.

Діюче законодавство не дає права, розглядаючи заяву про відвід судді, оцінювати його рішення з позиції відповідності нормам матеріального та процесуального права в контексті посилань потерпілого ОСОБА_3 на його представника на незаконність прийнятих суддею Керекезою Я.І. процесуальних рішень, як підставу для сумніву в обєктивності судді.

Доказів необєктивності та упередженості судді Керекези Я.І., а саме обєктивного та субєктивного його критеріїв з позиції викладеній в рішеннях ЄСПЛ не надано.

Наявність чи відсутність процесуальних порушень при винесенні суддею рішень встановлюється за відповідною, передбаченою законодавством процедурою, та сама по собі не може свідчити про необєктивність та неупередженість судді, на відміну від мотивів, якими суддя керується при винесенні таких рішень.

Крім того, нормами КпАП України не передбачено права учасників розгляду справ про адмінправопорушення заявляти клопотання про відвід судді, не встановлено підстав для заявлення такого клопотання та порядку їх розгляду. Крім того, КУпАП не встановлено право суду вирішувати питання на підставі аналогії закону чи аналогії права.

Враховуючи викладене, у суду відсутні законні підстави для задоволення даної заяви.

Крім того, посилання потерпілого ОСОБА_3 та його представника адвоката ОСОБА_1 в заяві про відвід на те, що у разі не поставлення питань на вирішення експертизи в тому вигляді, в якому вони заявлені ОСОБА_3, буде звернення до кваліфікаційної комісії суддів зі скаргою, вважаю тиском на суд.

Керуючись ст. ст. 251, 271, 279 КпАП України, -

постановив:

В задоволенні клопотання представника потерпілого адвоката ОСОБА_1 про відвід судді відмовити.

Суддя Я. І. Керекеза