АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД ДНІПРОПЕТРОВСЬКОЇ ОБЛАСТІ
Провадження № 33/774/112/16 Головуючий у першій інстанції: Бойко Ю.В.
Категорія: ч.1, ч.2 ст. 172-7 КУпАП Головуючий у другій інстанції: Піскун О.П.
ПОСТАНОВА

Іменем України

21 березня 2016 року суддя Судової палати у кримінальних справах Апеляційного суду Дніпропетровської області Піскун О.П., розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м. Дніпропетровську, за участю прокурора Михайлова Є.М., Шарівської В.П. та її адвокатів-захисників Самухи В.О. та Шпака В.І.,апеляційну скаргу керівника Новомосковської місцевої прокуратури молодшого радника юстиції Носенка А.О. на постанову Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 22 лютого 2016 року у справі про адміністративне корупційне правопорушення, якою відносно

ОСОБА_6, ІНФОРМАЦІЯ_1, працюючої директором Державного професійно-технічного навчального закладу «Царичанський аграрний професійний ліцей», паспорт серія НОМЕР_2, виданий Царичанським РВ УМВС України в Дніпропетровській області, ІНН НОМЕР_1, проживаючої за адресою: АДРЕСА_1,-

провадження у справі про адміністративне корупційне правопорушення, передбачене ч.1, ч.2 ст. 172-7 КУпАП закрито на підставі п.1 ст. 247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення,-

В С Т А Н О В И Л А:

ОСОБА_6, будучи директором Державного професійно-технічного навчального закладу «Царичанський аграрний професійний ліцей», тобто будучи посадовою особою юридичної особи публічного права, яка одержує заробітну плату за рахунок державного бюджету і відповідно до підпункту «а» п.2 ч.1 ст. 3 Закону України «Про запобігання корупції» є суб'єктом відповідальності за корупційні правопорушення, у зв'язку із виконанням організаційно-розпорядчих функцій та адміністративно-господарських обов'язків, всупереч інтересам служби та держави, не повідомила безпосереднього керівника про наявність реального конфлікту інтересів, що передбачено ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», відповідальність за яке передбачена ч. 1 ст.172-7 КУпАП. Крім того, ОСОБА_6 всупереч інтересам служби та держави, приймала рішення в умовах реального конфлікту інтересів, що передбачено ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції», відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-7 КУпАП.

Так, 22.05.2014 між Міністерством освіти та науки України та ОСОБА_6 переукладено контракт, щодо подальшого перебування ОСОБА_6 на посаді директора Державного професійно-технічного навчального закладу «Царичанський аграрний професійний ліцей», терміном до 01.07.2019 року.

Відповідно до п. 2.4.26. контракту керівник зобов'язаний забезпечити вжиття заходів щодо запобігання проявам корупції та хабарництва у Навчальному закладі.

Згідно витягу з наказу №20 від 12.04.2013 «Про призначення» ОСОБА_7 призначено на посаду майстра виробничого навчання ДПТНЗ «Царичанський аграрний професійний ліцей». Згідно витягу з наказу №85 від 14.10.2013 «Про призначення» ОСОБА_8 призначено на посаду майстра виробничого навчання ДПТНЗ «Царичанський аграрний професійний ліцей».

Встановлено, що на підставі наказу директора Державного професійно-технічного навчального закладу «Царичанський аграрний професійний ліцей» ОСОБА_6 №21-к/тр від 27.05.2015 «про преміювання» майстру виробничого навчання ОСОБА_8 нарахована та виплачена премія в розмірі 2000,00 грн.

Також, на підставі наказів директора Державного професійно-технічного навчального закладу «Царичанський аграрний професійний ліцей» ОСОБА_6 №25-к/тр від 02.06.2015 «про виплату матеріальної допомоги на оздоровлення до чергової відпустки в розмірі тарифної ставки, окладу», №47 к-т/р від 27.08.2015 «про преміювання працівників» майстру виробничого навчання ОСОБА_7 та майстру виробничого навчання ОСОБА_8 нараховані та виплачені премії, матеріальна допомога на загальну суму 6948,00 грн.,що також підтверджується копіями карточок-довідок на працівника ДПТНЗ «ЦАПЛ» про заробітну палату за 2014 та 2015 роки по ОСОБА_7 та ОСОБА_8

Встановлено, що згідно актових записів №61 від 26.05.1984 про народження та №26 від 11.06.2005 про шлюб ОСОБА_7 та ОСОБА_8 є рідною дочкою, та зятем директора Державного професійно-технічного навчального закладу «Царичанський аграрний професійний ліцей» ОСОБА_6.

Частиною 1 статті 1 України «Про запобігання корупції» визначено поняття реального конфлікту інтересів. Зокрема, реальний конфлікт інтересів - це суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання зазначених повноважень.

Відповідно до ч.1 ст. 1 Закону України «Про запобігання корупції», близькі особи - це особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом і мають взаємні права та обов'язки із суб'єктом, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону (крім осіб, взаємні права та обов'язки яких із суб'єктом не мають характеру сімейних), у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі, а також - незалежно від зазначених умов - чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка,пасинок, падчерка, рідний брат, рідна сестра, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять,невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням згаданого суб'єкта.

Статтею 28 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов'язані:

1)вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;

2)повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;

3)не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;

4)вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Незважаючи на те, що ОСОБА_6, будучи ознайомленою із вимогами нормативно-правових актів у сфері запобігання корупції, та усвідомлюючи про наявність у неї реального конфлікту інтересів, не повідомила про це свого безпосереднього керівника, а саме: директора департаменту освіти і науки Дніпропетровської обласної державної адміністрації (лист департаменту освіти і науки Дніпропетровської ОДА № 4884/0/211-15 від 31.08.2015), та не вжила усіх необхідних заходів, спрямованих на запобігання реальному конфлікту інтересів, оскільки дані обставини могли вплинути на об'єктивність і неупередженість при прийнятті вищевказаних рішень та приймала рішення, у формі видачі наказів, на підставі яких рідній дочці ОСОБА_7 та зятю ОСОБА_8 нараховувались, та виплачувались премія і матеріальна допомога.

Вказані дії ОСОБА_6 кваліфіковані за ч.1, 2 ст. 172-7 КУпАП.

Суд першої інстанції, приймаючи рішення про закриття адміністративної справи відносно ОСОБА_6 за відсутністю складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП, мотивував своє рішення виключно тим, що протоколи про адміністративні правопорушення відносно ОСОБА_6 були складені за її відсутності та без роз'яснення їй прав передбачених ст.268 КУпАП, а тому не можуть бути допустимими доказами.

В судовому засіданні в суді апеляційної інстанції прокурор підтримав в повному обсязі подану апеляційну скаргу, підтвердив її доводи та просив задовольнити апеляційну скаргу в повному обсязі скасувавши постанову суду першої інстанції та прийнявши нову, якою ОСОБА_6 просив визнати винною у вчиненні адміністративних корупційних правопорушень, передбачених ч.1, ч.2 ст. 172-7 КУпАП. При цьому прокурор вважав, що строк накладення адміністративного стягнення потрібно відраховувати з моменту складання адміністративного протоколу.

ОСОБА_6 та її захисники-адвокати Самуха В.О. та Шпак В.І. у судовому засіданні в суді апеляційної інстанції просили постанову суду залишити без змін, а апеляційну скаргу залишити без задоволення. При цьому ОСОБА_6 пояснила, що протокол було складено без її участі, а захисники-адвокати Самуха В.О. та Шпак В.І. вказували, що протокол про адміністративне правопорушення були складені не належним чином та на їх думку прокурором не було доведено, що у діях ОСОБА_6 наявний реальний конфлікт інтересів, а отже відсутній склад адміністративних правопорушень.

Суд апеляційної інстанції, вислухавши учасників процесу, вивчивши матеріали справи, дослідивши доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість постанови суду в межах апеляційної скарги, дійшов висновку, що апеляційна скарга прокурора підлягає частковому задоволенню з наступних підстав.

Доводи прокурора про те, що постанова суду винесена з порушенням норм матеріального та процесуального права та висновки суду не відповідають фактичним обставинам справи є обґрунтованими.

Відповідно до вимог ст. ст. 245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов'язаний повно, всебічно та об'єктивно з'ясувати всі обставини справи, встановити чи було вчинене адміністративне правопорушення та чи винна особа у його вчиненні, дослідити наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і в залежності від встановленого, прийняти законне, обґрунтоване і вмотивоване рішення.

Проаналізувавши оскаржувану постанову суду, апеляційний суд приходить до висновку, що судом першої інстанції взагалі не досліджувалися наявні в матеріалах справи докази і справа про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_6 була розглянута неповно, однобічно та не об'єктивно, а встановленим фактам у судовому засіданні дана неправильна юридична оцінка.

Вивчивши всі наявні в матеріалах справи докази, вислухавши сторін, приходжу до висновку про наявність в діях ОСОБА_6 складу адміністративних правопорушень, передбачених ч.1, 2 ст.172-7 КУпАП.

Відповідно до ч.1 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП відповідальність настає за:

-неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів;

-вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Згідно ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов'язані:вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів;повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно;не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів;вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

Під реальним конфліктом інтересів відповідно до ст. 172-7 КУпАП слід розуміти - суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про запобігання корупції" приватний інтерес - будь-який майновий чи немайновий інтерес особи, у тому числі зумовлений особистими, сімейними, дружніми чи іншими позаслужбовими стосунками з фізичними чи юридичними особами, у тому числі ті, що виникають у зв'язку з членством або діяльністю в громадських, політичних, релігійних чи інших організаціях.

Відповідно до ст. 1 Закону України "Про запобігання корупції" близькі особи - особи, які спільно проживають, пов'язані спільним побутом і мають взаємні права та обов'язки із суб'єктом, зазначеним у частині першій статті 3 цього Закону (крім осіб, взаємні права та обов'язки яких із суб'єктом не мають характеру сімейних), у тому числі особи, які спільно проживають, але не перебувають у шлюбі, а також - незалежно від зазначених умов - чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, рідний брат, рідна сестра, дід, баба, прадід, прабаба, внук, внучка, правнук, правнучка, зять, невістка, тесть, теща, свекор, свекруха, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, особа, яка перебуває під опікою або піклуванням згаданого суб'єкта.

Конфлікт інтересів має місце не лише тоді, коли зазначена суперечність фактично вплинула на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи невчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень, а й тоді, коли вона лише може вплинути на них.

З перегляду матеріалів адміністративної корупційної справи вбачається, що ОСОБА_6 будучи посадовою особою юридичної особи публічного права, яка одержує заробітну плату за рахунок державного бюджету і відповідно до підпункту "а" п.2 ч. 1 ст. 3 Закону України "Про запобігання корупції" є суб'єктом відповідальності за корупційні правопорушення, у зв'язку із виконанням організаційно-розпорядчих функцій та адміністративно-господарських обов'язків, всупереч інтересам служби та держави, не повідомляла у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, а також приймала рішення в умовах реального конфлікту інтересів.

При наведених обставинах в наявності був конфлікт інтересів, який виразився у виникненні суперечності між особистими інтересами ОСОБА_6 та її службовими повноваженнями, наявність яких могла вплинути на об'єктивність або неупередженість при прийнятті рішень щодо її дочки ОСОБА_7 та зятя ОСОБА_8, а також на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих їй службових повноважень, пов'язаних з перебуванням на посаді директора Державного професійно-технічного навчального закладу «Царичанськийаграрний професійний ліцей».

Вищевказані факти адміністративних корупційних правопорушень, передбачених ч.1, ч.2 ст. 172-7 КУпАП підтверджується доказами, які містяться в матеріалах справи в їх сукупності, а саме:

протоколами про адміністративне корупційне правопорушення №4 та №5 від 24 грудня 2015 року в яких зафіксовано обставини вчинення ОСОБА_6 правопорушення; (а.с.5-8,43-46)

копіями актових записів №61 від 26.05.1984 про народження та №26 від 11.06.2005 про шлюб ОСОБА_7 та ОСОБА_8, які є рідною дочкою, та зятем директора Державного професійно-технічного навчального закладу «Царичанський аграрний професійний ліцей» ОСОБА_6;

наказами про преміювання № 21-к/тр від 27 травня 2015 року, №25-к/тр від 02 червня 2015 року, № 30-к/тр від 26 червня 2015 року, № 47 к-/тр від 27 серпня 2015 року, які були видані ОСОБА_6; (а.с.9-12, 47-50)

карточками-довідками на працівника ДПТНЗ «ЦАПЛ» про заробітну плату за 2015 рік ОСОБА_7 та ОСОБА_8, з яких вбачається сума грошових коштів, яка була нарахована останнім; (а.с. 29,31,69,71)

листом від 31.08.2015 року Дніпропетровської облдержадміністрації Департаменту освіти і науки про те, що від ОСОБА_6 не надходила інформації про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів та також відповіддю директора департаменту освіти і науки облдержадміністрації ОСОБА_9 на адресу директора ДПТНЗ «ЦАПЛ» ОСОБА_6, з якого вбачається, що ОСОБА_6 не повідомляла свого безпосереднього керівника про те, що в Закладі працюють близькі особи. (а.с. 54, 92-93)

Надана в судовому засіданні ОСОБА_6 заява, якою вона повідомила свого безпосереднього керівника про те, що в Закладі працюють її донька ОСОБА_7 та зять ОСОБА_8 лише підтверджує те, що ОСОБА_6 порушила вимоги Закону України «Про запобігання корупції» за яке передбачена відповідальність ч.1 ст. 172-7 КУпАП, оскільки як вбачається зі штемпелю вхідного Департамента освіти і науки м. Дніпропетровська, вказану заяву було отримано 14 грудня 2015 року в свою чергу в п.2 ч.1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції» зазначено, що особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобов'язані крім іншого повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно.

Доводи захисників про те, що протоколи про адміністративні правопорушення, складені відносно ОСОБА_6, не відповідають вимогам ст.256 КУпАП, оскільки складені у відсутності особи, є голослівними.

З протоколів про адміністративне правопорушення № 4 та № 5 від 24.12.2015 року вбачається, що ОСОБА_6 в її присутності та присутності свідків ОСОБА_10 та ОСОБА_11, керівником прокуратурибули оголошені вказані протоколи, роз'яснені права та обов'язки відповідно до ст.63 Конституції України та ст.268 КУпАП. Від підпису вказаних протоколів та тримання їх копій ОСОБА_6 відмовилася.

В судовому засіданні свідок ОСОБА_10 особисто, а свідок ОСОБА_11, наданням на адресу суду особистих письмових пояснень, підтвердили факт відмови ОСОБА_6 від отримання протоколів про корупційні правопорушення, після цього їй були вони зачитані, роз'яснені права, остання не дочекавшись оголошення покинула приміщення прокуратури Дніпропетровської області.

Отже порушення вимог ст.256 КУпАП, не виявлено, висновки суду в цій частині не відповідають фактичним обставинам справи. Відповідно до ч.3 ст.256 КУпАП у разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Протокол підписується особою, яка його склала, при наявності свідків присутніх при відмові особи від підпису, вказаними свідками, які зафіксовують вказаний факт, що мало місце при складанні протоколів відносно ОСОБА_6

За наведених обставин, суд апеляційної інстанції приходить до висновку про наявність у діях ОСОБА_6 складу адміністративних корупційних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 172-7, ч.2 ст. 172-7 КУпАП.

Вирішуючи питання про накладення на ОСОБА_6 адміністративного стягнення суд апеляційної інстанції вказує наступне.

Відповідно до ч.3 ст.38 КУпАП адміністративне стягнення за вчинення правопорушення, пов'язаного з корупцією, а також правопорушення, передбаченого ст.164-14 КУпАП, може бути накладено протягом трьох місяців з дня його виявлення, але не пізніше двох років з дня його вчинення.

Під час апеляційного розгляду прокурор вказував, що днем виявлення правопорушення слід вважати 24 грудня 2015 року, день коли було складено протоколи про адміністративне правопорушення №4 та №5. Обґрунтовував тим, що органами прокуратури збиралися матеріали та допитувалися свідки та також не являлася для складання протоколів ОСОБА_6

Однак, як вбачається з матеріалів адміністративної корупційної справи 05.08.2015 року було отримано відповідь прокуратурою Царичанського району Дніпропетровської області від Царичанського районного управління юстиції реєстраційної служби відділу державної реєстрації актів цивільного стану про те, що ОСОБА_7 та ОСОБА_8 є дочкою та зятем ОСОБА_6(а.с.51) та 31.08.2015 року було отримано прокуратурою документацію особової справи ОСОБА_6 з повідомленням директора департаменту освіти і науки Дніпропетровської обласної державної адміністрації (лист департаменту освіти і науки Дніпропетровської ОДА № 4884/0/211-15 від 31.08.2015), про те, що ОСОБА_6 не повідомляла свого безпосереднього керівника про наявність реального конфлікту інтересів, що передбачено ч. 1 ст. 28 Закону України «Про запобігання корупції».

За поясненнями прокурора Михайлова Є.М. в суді апеляційної інстанції, відомості органам прокуратури про те, що ОСОБА_6 приймала всупереч інтересам служби та держави, рішення в умовах реального конфлікту інтересів, виносячи відповідні накази щодо преміювання своїх близьких родичів, відповідальність за яке передбачена ч. 2 ст. 172-7 КУпАП, були отримані ними ще раніше, тобто до 31 серпня 2015 року.

Враховуючи зазначене, суд прийшов до висновку, що днем виявлення адміністративного правопорушення слід рахувати 31 серпня 2015 року, а не день складання протоколів, як про це стверджував прокурор. Доводи прокурора в цій частині є помилковими.

Враховуючи зазначене, суд прийшов до висновку, що на день розгляду справи в суді апеляційної інстанції, закінчився строк притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_6, передбачений ч.3 ст.38 КУпАП.

Таким чином постанова суду першої інстанції підлягає скасуванню з винесенням нової, якою ОСОБА_6 потрібно визнати винною у вчиненні адміністративних корупційних правопорушень, передбачених ч.1 ст. 172-7 та ч.2 ст. 172-7 КУпАП та закрити провадження по справі на підставі п.7 ст. 247 КУпАП, за закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП.

На підставі викладеного та керуючись п. 7 ст. 247, ст. 294КУпАП, -

ПОСТАНОВИЛА :

Апеляційну скаргу керівника Новомосковської місцевої прокуратури молодшого радника юстиції Носенка А.О. - задовольнити частково.

Скасувати постанову Царичанського районного суду Дніпропетровської області від 22 лютого 2016 року, якою адміністративне корупційне провадження відносно ОСОБА_6 за ч.1 ст. 172-7та ч.2 ст. 172-7 КУпАП закрито.

Прийняти нову постанову.

ОСОБА_6 визнати винною у вчиненні адміністративних корупційних правопорушень, передбаченихч.1ст. 172-7 та ч.2 ст. 172-7КУпАП, а провадження в справі закрити, на підставі п. 7 ст. 247 КУпАП, за закінченням на момент розгляду справи про адміністративне правопорушення строків накладення адміністративного стягнення, передбачених ст. 38 КУпАП.

Постанова набирає законної сили негайно, остаточна і оскарженню не підлягає.

Суддя Апеляційного суду

Дніпропетровської області О.П. Піскун