Справа № 433/2748/15-п
Провадження № 33/782/7/16
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

м. Сєвєродонецьк 26 лютого 2016 року

Суддя судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду Луганської області Тополюк Є.В. у присутності ОСОБА_2 розглянула її апеляційну скаргу на постанову Троїцького районного суду Луганської області від 23 листопада 2015 року про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч.4 ст. 85 КУпАП ,-

В С Т А Н О В И Л А :

Постановою Троїцького районного суду Луганської області від 23 листопада 2015 року ОСОБА_2 визнано винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, та накладено на неї адміністративне стягнення у вигляді штрафу в сумі 680 (шістсот вісімдесят) гривень з конфіскацією знарядь і засобів вчинення правопорушення та незаконно добутих водних живих ресурсів. Також з ОСОБА_2 стягнуто на користь держави судовий збір у сумі 243 (двісті сорок три) гривні 60 (шістдесят) копійок, та на користь держави стягнуто 5576 (п'ять тисяч п'ятсот сімдесят шість) гривень в рахунок відшкодування спричинених адміністративним правопорушенням матеріальних збитків.

В постанові суду зазначено, що ОСОБА_2 09.10.2015 року, приблизно о 07 годині 00 хвилин, на Демино - Олександрівському водоймі Троїцького району Луганської області за допомогою сіток виловлювала рибу, тобто вчинила лов (добування) водних живих ресурсів із застосуванням знарядь лову, виготовлених із сітконасних матеріалів, які заборонені чинним законодавством. Вказані порушення діючого законодавства України підпадають під дію санкції ч. 4 ст. 85 КУпАП.

ОСОБА_2 на постанову суду подала апеляційну скаргу, в якій зазначила, що копію постанови вона отримала 24.12.2015 року. Вважає, що постанова винесена з порушенням норм процесуального права та неправильним застосуванням норм матеріального права, при цьому суд не повно з'ясував усі фактичні обставини справи та не дослідив і не надав належної оцінки наявним в матеріалах справи доказам та обставинам, підійшов формально до вчинення обставин справи, що потягло за собою необґрунтоване та надто суворе застосування стягнення як вид покарання за адміністративне правопорушення, не сприяв повному, об'єктивному та неупередженому її розгляду, а тому постанова суду не відповідає фактичним обставинам справи, є незаконною та необґрунтованою. Вона не вчинила правопорушення. Риболовецькі сітки з рибою, які були виявлені в човні її не належали. Під час рибної ловлі вона зачепилась своєю вудкою для лову риби за якийсь предмет у воді. Коли вона спробувала силою звільнити гачок, то виявилося,що до нього були причеплені дві сітки з рибою, які вона затягнула до свого човна. Після чого вона поплила до берега, де зустріла представника Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Луганської області. Вона пояснила цьому чоловіку,що сітки не її і вона не здійснювала рибної ловлі за їх допомогою. Він не повірив і стосовно неї був складений протокол про вчинення адміністративного правопорушення, у якому вона погодилася зазначити всі обставини, які дійсно сталися. Копію протоколу її не надали. Свідків, які б підтвердили наявність риби та сіток у її човні , залучено не було.

Просить постанову суду першої інстанції скасувати, а провадження по справі закрити у зв'язку з відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

ОСОБА_2 просить звернути увагу, що є пенсіонером, отримує низьку пенсію і інших доходів не має, і на її утриманні знаходиться похилий батько ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_1.

Заслухавши пояснення правопорушника, яка підтримала доводи своєї апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи апеляційний суд вважає, що постанова суду першої інстанції підлягає скасуванню із закриттям провадження у справі з наступних підстав.

Відповідно до вимог ст.294 КУпАП апеляційний суд переглядає справу в межах апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права. Апеляційний суд може дослідити нові докази, які не досліджувалися раніше, якщо визнає обґрунтованим ненадання їх до місцевого суду або необґрунтованим відхилення їх місцевим судом.

За наслідками розгляду апеляційної скарги суд апеляційної інстанції має право:

1)залишити апеляційну скаргу без задоволення, а постанову без змін;

2)скасувати постанову та закрити провадження у справі;

3)скасувати постанову та прийняти нову ;

4)змінити постанову.

Згідно основних положень Кодексу України про адміністративне правопорушення завданнями провадження в справах про адміністративне правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом .

Доказами в справі про адміністративне правопорушення ,є будь -які фактичні дані, на основі яких у визначеному порядку орган ( посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновками експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото-і кінозйомки…., протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Орган ( посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи у їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Всупереч вимогам ст. ст. 245, 280 КУпАП суд першої інстанції однобічно і неповно встановив обставини справи, пояснення ОСОБА_2, записані у протоколі про адміністративне правопорушення в судовому засіданні не перевірив, свідків по даній справі не допитав, що призвело до передчасного висновку про наявність в діях останньої складу вказаного адміністративного правопорушення.

У судовому засіданні апеляційного суду ОСОБА_2 пояснила, що вона підтримує свою апеляційну скаргу, всі обставини справи були такі, як зазначено у апеляційної скарги. У той день вона вперше вирішила зі своїм співмешканцем ОСОБА_4 поїхати на водосховище Деміно-Олександрівка Троїцького району ловити рибу за допомогою вудки. Вона взяла у нього човен надувний, та поплила по водойму. Вудкою вона зачепила чужу сітку, у якої була жива риба. Всього було 32 риби. Був карась, судак та лящ. Однак вона не може сказати відноситься ця риба до цінних водних біоресурсів. Коли вона вийшла на беріг водойму з рибою, до неї підійшов чоловік, то був ОСОБА_5 Він забрав вудку, човен, сітки , а рибу залишив її. Свідків не було. Вона підписала чистий бланк. У протоколі свої пояснення записані власноручно правильно. Також ОСОБА_2 пояснила, що взагалі не вчиняла ніякого правопорушення, риболовецькі сітки з рибою, які були виявлені в човні їй не належали. Під час рибної ловлі вона зчепилась своєю вудкою для лову риби за якийсь предмет у воді, коли вона спробувала силою звільнити гачок то виявилось, що до нього були причеплені дві сітки з рибою, які вона затягнула до свого човна. Після чого вона поплила до берега, де зустріла представника Управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Луганській області ОСОБА_5 Вона пояснили йому , що сітки не її і вона не здійснювала рибної ловлі за їх допомогою. На, що він не повірив, комусь подзвонив і потім склав протокол, копію якого їй вручено не було. А справа в суді першої інстанції розглядалась за її відсутності. Про Розрахунок суми шкоди вона вперше узнала з змісту ухвали суду. Просить не карати її за те, що вона не вчиняла. Вона мала намір тільки ловити рибу на вудку, сітки не належать її, як і риба, яку вона знайшла.

Апеляційний суд вважає, що на стадії підготовці справи до слухання суд не виконав вимоги п. 2 ст. 278 КУпАП та не перевірив, чи правильно складено протокол та інші матеріали справи, не має пояснень свідків, які вказані в протоколі.

До протоколу надано Розрахунок шкоди заподіяної в наслідок незаконного добування ( збирання) або знищення водних біоресурсів, з яким ОСОБА_2 не була ознайомлена.

Як вбачається з Розрахунку шкоди, він був зроблений на підставі Постанови Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року № 1209 « Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної в наслідок незаконного добування ( збирання) водних біоресурсів», сума шкоди була обчислена з урахуванням видів водних біоресурсів, їх кількості та розміру заподіяної шкоди. При цьому Головний державний інспектор ОСОБА_5 до видів водних біоресурсів відніс наступне: карась у кількості 8 штук, судак у кількості 4 штуки, лящ у кількості 20 штук.( а.с.6)

У своєму судовому рішенні суд першої інстанції послався на цей документ, як на доказ, яким підтверджується ,що ОСОБА_2 вчинила адміністративне правопорушення, передбачене ч.4 ст.85 КУпАП, та стягнув з неї суму шкоди, а саме: 5576 грн. на користь держави.

Однак, у вищевказаному документі, якій долучив до протоколу про адміністративне правопорушення інспектор ОСОБА_5, та спрямував до суду першої інстанції, зміст Постанови Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року № 1209 « Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної в наслідок незаконного добування ( збирання) водних біоресурсів» викладений неповно, так як у даної постанові КМУ мається на увазі інша риба, а саме: цінна порода - карась сріблястий, судак звичайний, та лящ, які мають відповідну оцінку для обчислювання шкоди.

Суд першої інстанції не перевірив Розрахунок шкоди на відповідність його діючим нормативно - правовим актам, та прийняв як доказ.

Апеляційний суд у порядку ст.294 КУпАП запитав інформацію у Управлінні охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Луганської області, на яку 22.02.2016 року отримав відповідь.

Згідно отриманої відповіді, складеної ОСОБА_5, водосховище с.Демино-Олександрівка Троїцького району належить до водних об'єктів загального користування. До цінних видів водних біоресурсів відносяться карась сріблястий, судак звичайний та лящ. Огляд водних біоресурсів -риби та місця вчинення адміністративного правопорушення проводився, риба була переважена, перерахована та розподілена за видовим складом. Свідки своїми підписами у відповідній графі адміністративного протоколу підтвердили факт адміністративного правопорушення. У цей відповіді ОСОБА_5 повністю зазначив, яка риба відноситься до цінних видів водних біоресурсів відповідно до Додатку № 1 Постанови Кабінету Міністрів України від 21 листопада 2011 року № 1209 « Про затвердження такс для обчислення розміру відшкодування шкоди, заподіяної в наслідок незаконного добування ( збирання) або знищення цінних видів водних біоресурсів».

Згідно ч.4 ст.85 КУпАП адміністративна відповідальність наступає за грубе порушення правил рибальства ( рибальство) із застосуванням заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову.

Відповідно до ст.9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна винна ( умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Згідно ст.10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа , яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

З пояснень ОСОБА_2 вбачається, що вона не усвідомлювала протиправний характер своєї рибалки, так як займалася любительським рибальством на водосховище загального користування за допомогою вудки.

Даних про те, що такий вид рибальства був заборонений на водосховище с.Демино-Олександрівка Троїцького району не має.

Апеляційний суд вважає пояснення ОСОБА_2 про те, що вона зачепилася вудкою за сітку , де знаходилася риба, достовірними.

Однак такий вид рибальства апеляційний суд не може віднести до грубого порушення правил рибальства із застосуванням заборонених знарядь лову у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського рибальства добову норму вилову у розумінні ч.4 ст.85 КУпАП.

З протоколу про адміністративне правопорушення вбачається, що ОСОБА_2 порушила п.3.15 Правил любительського та спортивного рибальства, затверджені Наказом Державного комітету рибного господарства України від 15.02.1999 року № 19, а саме ,що вона здійснювала лов водних живих ресурсів із застосуванням знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих матеріалів.

З яких матеріалів була виготовлена сітка, яку зачепила вудкою ОСОБА_2 з протоколу про адміністративне правопорушення не можливо встановити.

Не зважаючи на викладене суд першої інстанції, не виконавши вимоги ст. ст. 245, 252, 280 КУпАП, та не з'ясувавши обставини, які мають суттєве значення для розгляду справи, а саме: хто встановив сітку для рибальства на водосховищу, у якому місці вона знаходилася, яким чином була встановлена, розглянув справу та виніс постанову, яка не відповідає вимогам ст.283 КУпАП.

За таких обставин апеляційний суд вважає, що справа про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_2 була розглянута судом першої інстанції з порушенням норм процесуального права та невірним застосуванням норм матеріального права, що є підставою для скасування постанови суду.

Під час апеляційного перегляду справи підстав для притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч.4 ст.85 КУпАП не встановлено, оскільки, з урахуванням викладеного, в її діях не встановлено ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП.

У зв'язку з чим апеляційна скарга ОСОБА_2 підлягає задоволенню, постанова Троїцького районного суду Луганської області від 23.11.2015 року про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП -скасуванню.

Відповідно до вимог ч.1 п.1 ст.247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо відсутні подія і склад адміністративного правопорушення.

На підставі наведеного, керуючись ст. ст. 245, 252, 247, 280, 294 КУпАП, апеляційний суд -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2- задовольнити.

Постанову Троїцького районного суду Луганської області від 23.11.2015 року про притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП - скасувати.

Провадження у справі закрити за відсутністю в діях ОСОБА_2 події і складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Апеляційного суду

Луганської області : Є.В. Тополюк