Справа № 136/277/16-п
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 березня 2016 року м. Липовець

Суддя Липовецького районного суду Вінницької області Стадник С.І., розглянувши матеріали, які надійшли від Управління Служби безпеки України у Вінницькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, обраного на посаду голови Липовецької районної ради, проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2 "є", зареєстрованого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, вул. 40-років Перемоги 5/13, за ст. 1727 ч.2 КУпАП, -

ВСТАНОВИВ:

До Липовецького районного суду Вінницької області надійшли матеріали про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч.2 ст. 1727 КУпАП.

З протоколу про адміністративне правопорушення № 845Б слідує, що ОСОБА_1, будучи головою Липовецької районної ради, тобто суб'єктом, на якого поширюється дія Закону України "Про запобігання корупції", в порушення вимог статті 28 ч.1 пп. 2, 3 цього Закону, не повідомив колегіальний орган, а саме Липовецьку районну раду, про наявність в нього реального конфлікту інтересів, що охоплюють матеріальний інтерес його невістки - ОСОБА_2, яка працює на посаді начальника загального відділу виконавчого апарату Липовецької районної ради і згідно ст. 1 Закону України "Про запобігання корупції" є йому близькою особою, починаючи з 20.05.2015 року систематично приймав рішення в умовах реального конфлікту інтересів щодо її преміювання, а також встановлення надбавок та надання матеріальної допомоги, чим вчинив адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 1727 КУпАП, тобто вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Прокурор, в судовому засіданні вказав на наявність в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 1727 ч.2 КУпАП за обставин, які наведені в протоколі про адміністративне правопорушення, що є підставою для притягнення його до відповідальності.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 1727 ч.2 КУпАП не визнав пояснивши суду, що при прийнятті рішень про преміювання, а також встановлення надбавок та надання матеріальної допомоги близькій особі, порушень законодавства, що регламентує порядок оплати праці, в тому числі щодо наявності підстав та розміру для їх виплати, встановлено не було, що за змістом статті 1727 ч.2 КУпАП не створює реального конфлікту інтересів.

Заслухавши думку прокурора, пояснення ОСОБА_1, дослідивши матеріали, суд встановив наступні обставини та відповідні їм правовідносини.

Адміністративним правопорушенням (проступком) відповідно до статті 9 КУпАП визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свобод громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

За змістом статті 1 Закону України "Про запобігання корупції", корупційне правопорушення це діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом встановлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Згідно абзацу 5 частини 1 статті 1 Закону України "Про запобігання корупції", корупція це використання особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, наданих їй службових повноважень чи повязаних з ними можливостей з метою одержання неправомірної вигоди або прийняття такої вигоди чи прийняття обіцянки/пропозиції такої вигоди для себе чи інших осіб або відповідно обіцянка/пропозиція чи надання неправомірної вигоди особі, зазначеній у частині першій статті 3 цього Закону, або на її вимогу іншим фізичним чи юридичним особам з метою схилити цю особу до протиправного використання наданих їй службових повноважень чи повязаних з ними можливостей.

В рішенні Конституційного Суду України від 06.10.2010 року (справа

№1-27/2010 про корупційні правопорушення та введення в дію антикорупційних законів) суд звернув увагу, що у ратифікованих Україною конвенціях, які є частиною національного законодавства, корупційна діяльність безпосередньо пов'язується з корисливими діями (бездіяльністю) посадової особи при виконанні покладених на неї службових обов'язків.

Таким чином, при розгляді справи про корупційне правопорушення, обов'язково має встановлюватись умисний характер вчиненого. З об'єктивної сторони дане корупційне правопорушення характеризується умисною формою вини, а саме, прямим умислом, а також наявністю відповідного корисливого або іншого особистого інтересу особи чи інтересу третіх осіб, яким суб'єкт правопорушення мав керуватись при його вчиненні.

Зі змісту статті 245 КУпАП слідує, що завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності із законом.

Диспозиція статті 1727 ч.2 КУпАП передбачає відповідальність за вчинення дій чи прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

У відповідності до примітки статті 1727 КУпАП, під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Таким чином, з положень закону випливає, що не будь-яка суперечність між особистими інтересами особи та її службовими повноваженнями створює конфлікт інтересів, оскільки особистий інтерес особи та її службові повноваження можуть не суперечити один одному. Отже, конфлікт інтересів має місце тоді, коли зазначена суперечність фактично вплинула на об'єктивність або неупередженість прийняття рішень, на вчинення чи не вчинення дій під час виконання наданих особі службових повноважень.

За змістом протоколу суть адміністративного корупційного правопорушення полягає в тому, що ОСОБА_1, перебуваючи на посаді голови Липовецької районної ради, в порушення вимог статті 28 ч.1 пп. 2, 3 Закону України "Про запобігання корупції", не повідомив колегіальний орган, а саме Липовецьку районну раду, про наявність в нього реального конфлікту інтересів, що охоплює матеріальний інтерес його невістки - ОСОБА_2, яка працює на посаді начальника загального відділу виконавчого апарату Липовецької районної ради і згідно ст. 1 Закону України "Про запобігання корупції" є йому близькою особою, починаючи з 20.05.2015 року систематично приймав рішення в умовах реального конфлікту інтересів щодо її преміювання, а також встановлення надбавок та надання матеріальної допомоги.

Тобто, відповідно до протоколу, ОСОБА_1 вчинив адміністративне правопорушення, передбачене статті 1727 ч.2 КУпАП у зв'язку з тим, що свідомо та умисно приймав рішення в умовах реального конфлікту інтересів не повідомивши про це колегіальний орган, а саме Липовецьку районну раду.

Зі змісту протоколу слідує, що в ньому не зазначено в чому конкретно полягає суперечність між особистими інтересами ОСОБА_1 та службовими повноваженнями, наявність якої впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень, що може свідчити про виникнення реального конфлікту інтересів. При цьому, сам факт перебування ОСОБА_1 на посаді голови Липовецької районної ради, в той час як його невістка перебуває на посаді начальника загального відділу виконавчого апарату Липовецької районної ради, за відсутності даних про здійснення ОСОБА_1 конкретних дій, пов'язаних з реалізацією своїх повноважень, які б суперечили його службовим обов'язкам та відповідно свідчили про наявність його особистого інтересу, або не вчинення тих дій, які він повинний здійснювати в межах своїх службових обов'язків, що також може свідчити про наявність особистого інтересу, не створює за змістом статті 1727 ч.2 КУпАП, а також Закону України "Про запобігання корупції" реального конфлікту інтересів.

Судом також встановлено, що при прийнятті головою Липовецької районної ради рішень про преміювання, а також встановлення надбавок та надання матеріальної допомоги начальнику загального відділу виконавчого апарату Липовецької районної ради, які вказані в протоколі, порушень законодавства, що регламентує порядок оплати праці, в тому числі щодо наявності підстав та розміру для їх виплати, встановлено не було.

Враховуючи те, що згідно із статтею 55 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", посада голови Липовецької районної ради є виборною, суд дійшов висновку, що обрання ОСОБА_1 на вказану посаду дозволяє йому мати у прямому підпорядкуванні близьких осіб, що відповідно до статті 27 Закону України "Про запобігання корупції" не вважається порушенням закону.

Таким чином, суд вважає, що виконання ОСОБА_1 повноважень голови Липовецької районної ради шляхом прийняття рішень, в тому числі про преміювання, а також встановлення надбавок та надання матеріальної допомоги близькій особі, за відсутності порушень щодо наявності підстав та розміру для їх виплати, не створює за змістом статті 1727 ч.2 КУпАП реального конфлікту інтересів.

З огляду на вищевикладене суд дійшов висновку, що в матеріалах справи відсутні докази, які б свідчили, що ОСОБА_1, перебуваючи на посаді голови Липовецької районної ради, при виконанні своїх повноважень вчинив умисні дії, які б суперечили його посадовим обов'язкам і вказували про наявність особистого (корисливого) інтересу. Таким чином, за змістом статті 1727 ч.2 КУпАП у даній справі відсутній реальний конфлікт інтересів, а тому ОСОБА_1 не зобов'язаний був повідомляти Липовецьку районну раду про наявність в нього реального конфлікту інтересів.

Слід зазначити, що дії ОСОБА_1 кваліфіковані за статтею 1727 ч.2 КУпАП, диспозиція якої не охоплює склад правопорушення, передбаченого частиною першою цієї статті відповідно до якої, адміністративна відповідальність настає за неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Також суд встановив, що згідно статті 28 ч.1 пп. 2, 3 Закону України "Про запобігання корупції" особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 цього Закону, зобовязані: повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі - Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання повноважень у якому виник конфлікт інтересів, відповідно; не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Тобто, у разі виникнення реального чи потенційного конфлікту інтересів протягом строку здійснення повноважень голова районної ради зобов'язаний не пізніше наступного робочого дня повідомити про це Національне агентство з питань запобігання корупції або ж районну раду, за його вибором, а також утриматися від вчинення дій та прийняття рішень в умовах реального конфлікту інтересів.

Суд встановив, що Національне агентство з питань запобігання корупції, яке було утворено постановою Кабінету Міністрів України № 118/2015, до цього часу не розпочало свою роботу. Отже, ОСОБА_1 вимог статті 28 ч.1 п. 2 Закону України "Про запобігання корупції" не порушував, так як він вправі повідомити про наявність у нього реального чи потенційного конфлікту інтересів, у разі виникнення, Національне агентство з питань запобігання корупції після початку роботи вказаного органу.

З урахуванням встановлених обставин суд дійшов висновку, що в діях ОСОБА_1 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого статтею 1727 ч.2 КУпАП, що виключає провадження у справі та відповідно до статті 247 ч.1 п.1 КУпАП, дає підстави для закриття провадження.

На підставі вищевикладеного, керуючись рішенням Конституційного Суду України від 06.10.2010 року (справа № 1-27/2010 про корупційні правопорушення та введення в дію антикорупційних законів), ст. 1, 3, 27, 28 Закону України "Про запобігання корупції", ст. 55 Закону України "Про місцеве самоврядування в Україні", Постановою Кабінету Міністрів України від 18.03.2015 року № 118 "Про утворення Національного агентства з питань запобігання корупції", ст.ст. 9, 1727, 245, 247 ч.1 п.1, 251, 284, 294 КУпАП, суд

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.2 ст. 1727 КУпАП, у звязку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 цього Кодексу.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Постанову по справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржено прокурором у випадках, передбачених частиною п'ятою статті 7 КУпАП

Апеляційна скарга подається до апеляційного суду Вінницької області через Липовецький районний суд Вінницької області.

Суддя С.І. Стадник