1Справа № 335/604/16-п 3/335/149/2016
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

23 лютого 2016 року м. Запоріжжя

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Апаллонова Ю.В., розглянувши матеріал, що надійшов з СДПІ з ОВП у м.Запоріжжі МГУ ДФС у Запорізькій області про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, 13.01.1962 р.н, громадянина України, працюючого генеральним директором Концерну «Міські теплові мережі», місце проживання: ІНФОРМАЦІЯ_1 по ч.1 ст.163-1 Кодексу України про адміністративні правопорушення,-

В С Т А Н О В И В :

25.01.2016 з СДПІ з ОВП у м. Запоріжжі МГУ ДФС у Запорізькій області надійшов протокол про адміністративне правопорушення серії АА № 751434 від 21.01.2016 року (акт перевірки від 04.01.2016 року) на імя ОСОБА_1, відповідно до якого, ОСОБА_1 обвинувачується у скоєні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КупАП при нижчевикладених обставинах.

При проведенні планової виїзної документальної перевірки з питань дотримання вимог податкового, валютного та іншого законодавства за період з 01.07.2012р. по 31.12.2014р. Концерна„Міські теплові мережі , 69091, м. Запоріжжя бул. Гвардійський 137, встановлено, що «посадова особа ОСОБА_2 генеральний директор Концерна «Міські теплові мережі» вчинив порушення встановленого законом порядку ведення податкового обліку, а саме: п.138.1, п.138.2, п.138.5, п.138.8, п.138.10.3 ст.138, п.146.2, п.146.11 ст.146 ПКУ занижено податок на прибуток на суму 565 505 грн.; п.198.1, п.198.3 ст.198, п.200.1, п.200.4, п.200.14 ст.200 занижено суму ПДВ, яка підлягає перерахуванню і сплаті в бюджет на суму 6137028 грн. та завищено суму, що підлягає бюджетному відшкодуванню у зменшення податкових зобовязань з ПДВ на суму 361148 грн. і порушення що зазначені у додатку 1 до протоколу про адміністративне правопорушення:

«…4. п.21 «Порядку заповнення податкової накладної», затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 01.11.2011р. №1379, п.20 «Порядку заповнення податкової накладної», затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 22.09.2014р. №957, розділу V «Порядку заповнення і подання податкової звітності», затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 13.11.2013р. №678 та від 23.09.2014р. №966 при оформленні розрахунків коригування №295/3 від 28.02.2014р., №381/3 від 31.12.2014р. та заповненні на їх підставі додатку 1 до декларації з ПДВ

5. розділу ІІІ, VI «Порядку заповнення і подання податкової звітності», затвердженого Наказом Міністерства фінансів України від 23.09.2014р. №966, Концерном «Міські теплові мережі» допущено арифметичну помилку (методологічне порушення) при заповненні стовбцю 5 розділу 2 «Податковий кредит» додатку №5 (від 18.06.2015р. №) до уточнюючого розрахунку з ПДВ (від 18.06.2015р. № НОМЕР_1), поданого до контролюючого органу за вересень 2012 року …»

В судове засідання ОСОБА_1 не зявився, про час та місця слухання справи повідомлений належним чином. До суду надані письмові заперечення із доданими документами, згідно яких ОСОБА_1 вину у вчиненні даного правопорушення не визнав, та просить закрити провадження у справі у звязку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Вивчивши матеріали справи, суд вважає, що провадження у справі підлягає закриттю з таких підстав.

Відповідно до вимог ст.ст.245, 251, 252, 280 КУпАП, суд зобов'язаний повно, всебічно та об'єктивно з'ясувати всі обставини справи, дослідити в судовому засіданні наявні у справі докази, дати їм належну правову оцінку і, в залежності від встановленого, прийняти мотивоване законне рішення.

Стаття 280 КУпАП вказує, що при розгляді справи про адміністративне правопорушення зясовується, зокрема, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа у його вчиненні та чи підлягає вона адміністративній відповідальності.

Відповідно до ч.2 ст. 7 КУпАП провадження в справах про адміністративні правопорушення здійснюються на основі суворого додержання законності.

Більш того, згідно ч.1 ст.7 КУпАП ніхто не може бути підданий заходу впливу в зв'язку з адміністративним правопорушенням інакше як на підставах і в порядку, встановлених законом.

Стаття 9 КУпАП зазначає, що адміністративним правопорушенням визнається протиправна, винна дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Диспозиція ч.1 ст.163-1 КУпАП передбачає відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ та організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Об'єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері оподаткування.

Платниками податків і зборів (обов'язкових платежів) є юридичні і фізичні особи, на яких згідно з законами України покладено обов'язок сплачувати податки і збори. Об'єктами оподаткування є доходи (прибуток), додана вартість продукції (робіт, послуг), вартість продукції (робіт, послуг), зокрема, митна, або її натуральні показники, спеціальне використання природних ресурсів, майно юридичних і фізичних осіб та інші об'єкти, визначені законами України про оподаткування.

Об'єктивною стороною правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП, є, в тому числі, порушення встановленого закону порядку ведення податкового обліку.

Таке правопорушення є формою активних дій, які порушують встановлений законом порядок ведення податкового обліку.

За змістом зазначених норм, наявність вини особи у вчиненні адміністративного правопорушення є обов'язковою умовою для притягнення її до адміністративної відповідальності.

Даних про об'єктивну сторону адміністративного правопорушення, протокол не містить, оскільки не визначено у чому саме полягає порушення ведення податкового обліку, а зазначені лише наслідки порушення.

До того ж, відповідно до п. 54.5. ст. 55 Податкового кодексу України, якщо згідно з нормами цієї статті сума грошового зобов'язання розраховується контролюючим органом, платник податків не несе відповідальності за своєчасність, достовірність і повноту нарахування такої суми, проте несе відповідальність за своєчасне та повне погашення нарахованого узгодженого грошового зобов'язання і має право оскаржити зазначену суму в порядку, встановленому цим Кодексом.

Згідно з п. 56.2 ст. 56 ПК України - у разі коли платник податків вважає, що контролюючий орган неправильно визначив суму грошового зобовязання або прийняв будь-яке інше рішення, що суперечить законодавству або виходить за межу повноважень контролюючого органу, встановлених цим Кодексом або іншими законами України, він має право звернутися до контролюючого органу вищого рівня із скаргою про перегляд цього рішення.

Відповідно до положень ст. 56 ПКУ днем узгодження грошового зобов'язання платника податків вважається день закінчення процедури адміністративного оскарження, або день набрання судовим рішенням законної сили у разі оскарження рішення податкового органу до суду.

Спеціалізованою державною податковою інспекцією з обслуговування великих платників у м. Запоріжжі Міжрегіонального головного управління ДФС проведена документальна планова виїзна перевірка Концерну „Міські теплові мережі () (скорочена назва Концерн «МТМ») з питань дотримання вимог податкового законодавства за період з 01.07.2012р. по 31.12.2014р., валютного та іншого законодавства за період з 01.07.2012р. по 31.12.2014р., по результатам якої складено акт №1/28-04-22-02/3212458 від 04.01.2016р.

ОСОБА_1 та Концерн „Міські теплові мережі не погодилися із висновками акту і у встановленому Податковим кодексом України порядку надіслали до СДПІ заперечення до акту перевірки з листом від 15.01.2016 №1/1501/20.

Відповідно до листа СДПІ від 16.01.2016 №263/10/28-04-22-02 розгляд заперечень було призначено на 20.01.2016 року.

При цьому заперечення до акту перевірки надані Концерном "МТМ" розглянуто суто формально, без врахування викладених платником податків фактів та доводів.

СДПІ було винесено податкові повідомлення-рішення від 25 січня 2016 року №, №, №, №, № прийняті Спеціалізованою державною податковою інспекцією з обслуговування великих платників податків у м. Запоріжжі Міжрегіонального головного управління ДФС на підставі акту перевірки №1/28-04-22-02/3212458 від 04.01.2016р. Які надійшли до Концерну «МТМ» 28.01.2016 року за вх. №633.

03.02.2016 року Концерн „МТМ та ОСОБА_1 подали скаргу №629/07 на рішення-повідомлення СДПІ у м. Запоріжжя за результатами цієї перевірки в адміністративному порядку згідно вимог Податкового кодексу України до Міжрегіонального головного управління ДФС Центральний офіс з обслуговування великих платників. Про що було повідомлено СДП листом від 03.02.2016 №628/07. Міжрегіональне головне управління ДФС Центральний офіс з обслуговування великих платників отримав скаргу 10.02.2016 року за фактичною адресою, 12.02.2016 року за юридичною адресою.

Згідно зі п. 56.15 ст.56 ПК України «скарга, подана із дотриманням строків, визначених пунктом 56.3 цієї статті, зупиняє виконання платником податків грошових зобов'язань, визначених у податковому повідомленні-рішенні (рішенні), на строк від дня подання такої скарги до контролюючого органу до дня закінчення процедури адміністративного оскарження. Протягом зазначеного строку податкові вимоги з податку, що оскаржуються, не надсилаються, а сума грошового зобовязання, що оскаржується, вважається неузгодженою (п.26.15 ст. 56 Податкового кодексу України).

У звязку із чим зазначене рішення податкової інспекції на час розгляду судом цієї справи про адміністративне правопорушення є неузгодженим.

Згідно зі п. 56.4 ст.56 ПК України «під час процедури адміністративного оскарження обов'язок доведення того, що будь-яке нарахування, здійснене контролюючим органом у випадках, визначених цим Кодексом, або будь-яке інше рішення контролюючого органу є правомірним, покладається на контролюючий орган.»

Сама по собі інформація про встановлення в ході податкової перевірки будь-яких фактів по окремим операціям не може бути доказовою базою до визнання податкового зобовязання узгодженим у порядку, передбаченому ст. 56 Податкового кодексу України.

В наслідок чого, акт перевірки не є належним доказом наявності факту порушення податкового обліку.

Оскільки визначені СДПІ в акті перевірки грошові зобов'язання, на даний час є неузгодженими, зазначений протокол про адміністративне правопорушення не встановлює обставин вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст.163-1 КУпАП.

Крім того, з суб'єктивної сторони правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 163-1 КУпАП характеризується наявністю вини, як у формі умислу так і у формі необережності. Даних про наявність суб'єктивної сторони суду не надано.

Протокол про адміністративне правопорушення та інші матеріали, свідчать про те, що на момент складання протоколу так і на момент розгляду справи відсутні дані, які б свідчили саме про порушення ОСОБА_1 норм чинного законодавства під час виконання своїх посадових обовязків, та дійсно вказувало на наявність в його діях ознак складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст.163-1 ч.1 КУпАП .

Відносно ОСОБА_1, як субєкта адміністративної відповідальності за вказані в протоколі правопорушення: в акті перевірки №1/28 на стор. 2 в розділі 2 Загальні положення у п.2.2. вказано, що у періоді, за який проводилась перевірка, відповідальними за фінансово-господарську діяльність субєкта господарювання були (є):

- генеральний директор ОСОБА_3, ідентифікаційний номер НОМЕР_2, за період з 18.07.2012 по 13.01.2014 згідно з розпорядженням Запорізького міського голови від 17.07.2012 № 875к «Про призначення ОСОБА_3Є.». Розпорядження Запорізької міської ради від 10.01.2014 №15к/тр «Про звільнення ОСОБА_3Є.» з 13.01.2014 з посади генерального директора Концерну «МТМ»;

- генеральний директор ОСОБА_1, ідентифікаційний номер НОМЕР_3, за період з 14.01.2014 (згідно з розпорядженням Запорізького міського голови від 13.01.2014р. №24к/тр) по день підписання акту;

За змістом ст. 9 КУпАП адміністративне правопорушення це вчинок, який має форму або дії, або бездіяльності. Проте щоб вчинок можна було кваліфікувати як адміністративне правопорушення, він повинен мати сукупність юридичних ознак, що визначають склад правопорушення. Наявність усіх ознак правопорушення (складу злочину) є єдиною підставою для залучення правопорушника до відповідальності. Якщо відсутня хоча б одна з ознак правопорушення, особа не може бути притягнута до відповідальності.

Порушення порядку ведення податкового обліку у зв'язку з неналежним веденням обліку доходів та витрат (бухгалтерського обліку) відбувається в конкретному податковому періоді. Порушення вважається скоєним у момент складання та подання бухгалтером податкової звітності за відповідний період.

Особливість складання зазначених податкових декларацій (наростаючим підсумком) не впливає на такі кваліфікуючі ознаки адміністративного правопорушення, як триваюче або разове правопорушення.

Новий директор несе відповідальність лише за той податковий період, в якому він приступив до своїх посадових обов'язків, і лише за ті данні, які формувалися безпосередньо в період його керівництва.

За показники попередніх періодів, які беруться для розрахунку наростаючим підсумком та відображаються у декларації за півріччя, за 9 місяців, за рік, новий директор відповідальності не несе, оскільки відсутня такі ознаки даного правопорушення, як суб'єкт та суб'єктивна сторона. До службових обов'язків нового директора, не входить перевірка бухгалтерського та податкового обліку попередніх періодів, а тому в діях ОСОБА_1 відсутні ознаки протиправного діяння.

Згідно зі ст. 14 КпАП «посадові особи підлягають адміністративній відповідальності за адміністративні правопорушення, зв'язані з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління, державного і громадського порядку, природи, здоров'я населення та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обов'язків».

Як вбачається з матеріалів справи, протокол про адміністративне правопорушення та постанова про притягнення до адміністративної відповідальності були винесені відносно ОСОБА_1 у зв'язку з тим, що податковою перевіркою було встановлено порушення Концерном «МТМ» вимог податкового законодавства України у період з 01.07.2012 року по 31.12.2014 року

Проте, з наданих суду матеріалів вбачається, що ОСОБА_1 є посадовою особою Концерну «МТМ » з 14.01.2014 року, що підтверджується згідно з розпорядженням Запорізького міського голови від 13.01.2014р. №24к/тр, і це було відомо СДПІ на момент складання акту перевірки.

Відповідно до ч. 2 ст. 61 Конституції України юридична відповідальність особи має індивідуальний характер.

Враховуючи те, що ОСОБА_1 є посадовою особою Концерну «МТМ» на посаді генерального директора з січня 2014 року, він не може нести адміністративну відповідальність за будь-які порушення податкового законодавства, допущені у період до 14.01.2014 року.

Оскільки опис події вчиненого проступку, який зазначено в протоколі про адміністративне правопорушення, не відповідає диспозиції ст. 163-1 ч.1 КУпАП, не зазначена обєктивна та субєктивна сторона правопорушення, а матеріали справи не містять інших доказів, які б підтверджували вчинення ОСОБА_1В, правопорушення, за яке передбачена відповідальність ст. 163-1 ч.1 КУпАП, отже, є всі підстави вважати про відсутність складу правопорушення, що відповідно до ст. 247 п. 1 КУпАП є підставою для закриття провадження у справі.

Згідно п.1 ст. 247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю, якщо у діях особи, яка притягується до адміністративної відповідальності відсутні події і склад адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись п.1 ст. 247, ст. 284, 285 КУпАП,

П О С Т А Н О В И В :

Закрити провадження у справі відносно ОСОБА_1, 13.01.1962 р.н, у звязку із відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

Постанова може бути оскаржена до апеляційного суду Запорізької області, через Орджонікідзевський районний суд м. Запоріжжя, протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Суддя Орджонікідзевського

районного суду м. Запоріжжя Ю.В. Апаллонова