П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

25.01.2016 року суддя Дніпровського районного суду м. Києва Ластовка Н.Д., розглянувши матеріали, що надійшли з Дніпровського Управління поліції Національної поліції в місті Києві про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженки ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянки України, працюючої лікарем рентгенологом, проживаючої за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3,

за ч. 1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративне правопорушення, -

в с т а н о в и в :

Як убачається з протоколу про адміністративне правопорушення Серії КИ № 020068, ОСОБА_1 23.01.2016 року о 01 год. 40 хв. за адресою: АДРЕСА_1, влаштувала сварку в стані алкогольного спяніння зі своїм колишнім чоловіком ОСОБА_2, на зауваження не реагувала, викликала працівників поліції, чим своїми діями вчинила правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 Кодексу України про адміністративне правопорушення.

Особа, що притягається до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 в судовому засіданні підтвердила обставини викладені в протоколі про адміністративне правопорушення, пояснила, що о першій годині ночі повернулася додому перебуваючи в стані алкогольного спяніння після святкування дня народження, на що її колишній чоловік ОСОБА_2 агресивно відреагував та почав її ображати, на що вона викликала працівників поліції, разом з тим, вона щиро розкаялася у вчиненому та вказала, що можна було обмежитися взаємною розмовою з чоловіком та уникнути вчиненого правопорушення.

Потерпілий ОСОБА_2 в судовому засіданні підтвердив обставини викладені в протоколі про адміністративне правопорушення та поясненнях ОСОБА_1, пояснив, що остання викликала працівників поліції, оскільки в них виникла сімейна сварка, а тому він ображаючись на дружину заявив про вчинення сімейної сварки відносно нього, проте на даний час він щиро розкаявся у вчиненому, вказав, що можна було обмежитися взаємною розмовою з дружиною та уникнути вчиненого правопорушення, просив не притягувати ОСОБА_1 до адміністративного правопорушення.

Тож, суд, дослідивши матеріали адміністративної справи, у відповідності до положень ст. 252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходить до наступного.

Статтями 251, 280 КУпАП, визначено фактичні дані, обставини на основі яких, у визначеному законом порядку, орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення.

Так, як вбачається з матеріалів адміністративної справи, вина особи, що притягається до адміністративної відповідальності у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП повністю доведена, у розумінні ст. 251 КУпАП, належними та допустими доказами, а саме:

- протоколом про адміністративне правопорушення, який складений у відповідності з вимогами ст. 256 КУпАП та містить необхідні у ньому відомості, зокрема щодо дати, часу, місця та способу вчинення самого адміністративного правопорушення;

- даними, що містяться у рапорті працівників правоохоронних органів, які кореспондуються з відомостями відображеними у протоколі про саме правопорушення та поясненнями особи в частині дати, часу, місця та способу вчинення самого адміністративного правопорушення.

За таких умов, суд вважає, що в діях особи, яка притягається до адміністративно відповідальності наявний склад адміністративного правопорушення передбачений ч. 1 ст. 173-2 КУпАП.

При вирішенні питання про накладення адміністративного стягнення, на особу, що притягається до адміністративної відповідальності, суд враховує наступне.

Завданням Кодексу України про адміністративні правопорушення є охорона прав і свобод громадян, власності, конституційного ладу України, прав і законних інтересів підприємств, установ і організацій, встановленого правопорядку, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов'язків, відповідальності перед суспільством (ст. 1 КУпАП).

Згідно ст. 23 КУпАП, адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень як самим правопорушником, так і іншими особами.

Відповідно до абз. 2 ст. 33 КУпАП, при накладенні стягнення враховуються характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність.

Так, згідно ст. 34 КУпАП, обставиною, що пом'якшує відповідальність є щире розкаяння винного.

Обставин, які обтяжують відповідальність винного, відповідно до ст. 35 КУпАП, суд не вбачає.

При цьому, згідно ст. 22 КУпАП, при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений вирішувати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

За таких обставин, суд враховуючи характер вчиненого адміністративного правопорушення, а саме: форму вини, мотив і мету, спосіб, стадію вчинення, характер і ступінь тяжкості наслідків, що настали (відсутність матеріальної шкоди), поведінку під час та після вчинення протиправних дій, життєві обставини, які спонукали порушника до вчинення цього адміністративного правопорушення, щире каяття як правопорушника так і потерпілого, вважає за можливе, беручи до уваги завдання КУпАП, у даному конкретному випадку, звільнити порушника, у порядку ст. 22 КУпАП, від адміністративної відповідальності, у зв'язку з малозначністю, враховуючи вищевказані обставини, цього адміністративного правопорушення і обмежитись усним зауваженням.

В свою чергу, суд враховує, що п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» від 08 липня 2011 року (зі змінами та доповненнями) та ст. 40-1 КУпАП визначено, що судовий збір стягується лише у разі ухвалення судом постанови про накладення адімністратвиного стягнення, а тому враховуючи той факт, що усне зауваження, виходячи з норм ст.ст. 24, ч. 2 ст. 284 КУпАП, не відноситься до видів адміністративних стягнень, та являється однією із можливостей, визначених КУпАП, для звільнення особи від адміністративної відповідальності, не вбачає пістав для звернення судового збору.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 1, 6, 7, 22, 33-35, 173-2, 251, 252, 260, 283-285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

п о с т а н о в и в :

ОСОБА_1 визнати винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 173-2 КУпАП та на підставі ст. 22 КУпАП звільнити її від адміністративної відповідальності обмежившись усним зауваженням.

Провадження у справі закрити.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення шляхом подання апеляційної скарги до Апеляційного суду м. Києва через Дніпровський районний суд м. Києва і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

С у д д я: