ДАРНИЦЬКИЙ РАЙОННИЙ СУД МІСТА КИЄВА
провадження № 3/753/4211/15
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

"20" листопада 2015 р. суддя Дарницького районного суду м. Києва Каліушко Ф.А., розглянувши матеріали, які надійшли від Головного управління охорони водних біоресурсів у м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, проживаючого у АДРЕСА_1, за ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення

ВСТАНОВИВ:

Відповідно до протоколу про адміністративне правопорушення №000590 від 21 серпня 2015 року, ОСОБА_1 (далі по тексту - правопорушник, ОСОБА_1) 21 серпня 2015 року близько 11 год. у Дарницькому районі м. Києва на озері Жандарка грубо порушив правила рибальства, а саме проводив вилов риби забороненим знаряддям для її вилову - сіткою з жилки у кількості 2 штук, внаслідок чого виловив цінних видів риб у наступній кількості: лин - вісім штук, окунь - три штуки, карась - сім штук, товстолоб - 4 штуки, білий амур - одна штука загальною вагою чотири кг, чим завдав збитків рибному господарству України у розмірі 2 397 грн., вчинивши при цьому адміністративне правопорушення, передбачене ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі по тексту - КУпАП).

В судовому засіданні ОСОБА_1 вину у вчиненні даного правопорушення не визнав, при цьому не заперечуючи факту вилову ним риби у зазначеному розмірі, вказавши, що засоби її вилову, зокрема сітки, були не його.

Вислухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, повно та всебічно дослідивши матеріали справи, приходжу до наступних висновків.

Відповідно до ст. 245 КУпАП одним з завдань провадження в справах про адміністративне правопорушення є всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи та вирішення її в точній відповідності з законом.

При цьому, стаття 34 Закону України «Про тваринний світ» передбачає, що користувачі об'єктами тваринного світу в установленому законодавством порядку зобов'язані додержуватися встановлених правил, норм, лімітів і строків використання об'єктів тваринного світу, використовувати тваринний світ у способи, що не допускають порушення цілісності природних угруповань і забезпечують збереження тварин, яких не дозволено використовувати.

Відповідно до ст. 63 Закону України «Про тваринний світ» порушення законодавства в галузі охорони, використання і відтворення тваринного світу тягне за собою адміністративну, цивільно-правову чи кримінальну відповідальність відповідно до закону.

Також про це зазначається у ч. 1 ст. 68 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» - порушення законодавства України про охорону навколишнього природного середовища тягне за собою встановлену цим Законом та іншим законодавством України дисциплінарну, адміністративну, цивільну і кримінальну відповідальність.

Відповідно до п. 3.15 Правил любительського і спортивного рибальства, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства України N 19 від 15.02.99 року, забороняється лов водних ресурсів із застосуванням вибухових і отруйних речовин, електроструму, колючих знарядь лову, вогнепальної та пневматичної зброї (за винятком гарпунних рушниць для підводного полювання), промислових та інших знарядь лову, виготовлених із сіткоснастевих чи інших матеріалів усіх видів і найменувань.

В силу п. 2 Правил промислового рибальства в рибогосподарських водних об'єктах України, затверджених наказом Державного комітету рибного господарства У країни N 33 від 18.03.99 року, сітки відносяться до промислових знарядь лову. А відповідно до п. 4.6 цих Правил дозволяється одній особі вилов за одну добу перебування на водоймі загального користування риби у кількості 3 кг.

Водночас, за змістом ч. 4 ст. 85 КУпАП відповідальність передбачена за грубе порушення правил рибальства (рибальство із застосуванням вогнепальної зброї, електроструму, вибухових або отруйних речовин, інших заборонених знарядь лову, промислових знарядь лову особами, які не мають дозволу на промисел, вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову).

Відповідно до ст. 251 КУпАП доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновків експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото-і кінозйомки, відеозапису чи записів фото і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Згідно зі ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням визнається протиправна, вина (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Факт вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення підтверджується протоколом №000590 від 21.08.2015 року про адміністративне правопорушення, наданими ним же пояснення, які прийняті судом за виключенням вилову риби чужими знаряддями за відсутності відповідних доказів та показами допитаних у судовому засіданні свідків.

За викладених фактичних обставин справи, беззаперечно встановлено, що ОСОБА_1, порушуючи вимоги Правил любительського та спортивного рибальства та Закону України «Про тваринний світ», вчинив правопорушення, що передбачене диспозицією ч. 4 ст. 85 КУпАП, оскільки вищевказані факти вини останнього є переконливими, достатніми, в повному обсязі відповідають фактичним обставинам справи та знайшли своє підтвердження в доказах, які містяться в матеріалах справи, що були повно та всебічно досліджені під час судового засідання.

Згідно з положеннями ст. 23 КУпАП адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовуються з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобіганню вчинення нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

Вирішуючи питання про накладення адміністративного стягнення на ОСОБА_1 за вчинення останнім адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 КУпАП, дотримуючись принципу співвідношення між тяжкістю вчиненого адміністративного правопорушення та заходом державного примусу, враховуючи умови та характер вчиненого адміністративного правопорушення, особу правопорушника: вік, соціальне положення, ступінь його вини та ставлення до вчиненого, відсутність обставин, що пом'якшують чи обтяжують відповідальність, вважаю за необхідне та достатнє для виховання особи, запобігання вчинення нових правопорушень застосувати до нього адміністративне стягнення в межах санкції ч. 4 ст. 85 КУпАП у вигляді штрафу у розмірі 340 грн. без конфіскації знарядь і засобів вчинення правопорушення.

Окрім того, відповідно до ч. 1 ст. 69 Закону України «Про охорону навколишнього і природного середовища» шкода, заподіяна внаслідок порушення законодавства про охорону навколишнього природного середовища, підлягає компенсації в повному обсязі.

Згідно опису-оцінки водних живих ресурсів, вилучених у громадянина ОСОБА_1, який перевірений судом, останнім нанесено збитків рибному господарству України на суму 2 397 грн.

Відповідно до ст. 40 КУпАП, якщо у результаті вчинення адміністративного правопорушення заподіяно майнову шкоду громадянинові, підприємству, установі або організації, то суддя районного, районного у місті, міського чи міськрайонного суду мас право одночасно вирішити питання про відшкодування винним майнової шкоди незалежно від розміру шкоди, крім випадків, передбачених частиною другою цієї статті.

За змістом ст. ст. 47, 68, 69 Закону України «Про охорону навколишнього природного середовища» заподіяна державі внаслідок порушення природоохоронного законодавства шкода підлягає відшкодування в повному обсязі і стягується до місцевого бюджету.

З матеріалів справи вбачається, що вина відповідача у заподіянні збитків повністю доведена, а відтак суд дійшов висновку про стягнення з ОСОБА_1 майнової шкоди до місцевого бюджету.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 7, 9, 40, 85, 245, 251, 283-284 Кодексу України про адміністративні правопорушення, суддя

ПОСТАНОВИВ:

Визнати ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення, і застосувати до нього адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 340 грн.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, на користь Київської міської ради майнову шкоду внаслідок порушення природоохоронного законодавства у розмірі 2 397 грн.

Стягнути з ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, на користь держави судовий збір в розмірі 243,60 грн.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення до Апеляційного суду м. Києва, шляхом подачі апеляційної скарги через Дарницький районний суд м. Києва.

СУДДЯ КАЛІУШКО Ф.А.