ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

23 листопада 2015 року м. Запоріжжя

Суддя Орджонікідзевського районного суду м. Запоріжжя Кравченко Л.Ю., розглянувши справу про адміністративне правопорушення за протоколом серії АА № 615497, що надійшла з Державної податкової інспекції в Орджонікідзевському районі м. Запоріжжя Головного управління ДФС у Запорізькій області, відносно:

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, ІПН НОМЕР_1, керівника ДП„Дніпропром», мешкає за адресою: АДРЕСА_1, про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП України,-

ВСТАНОВИВ:

11.11.2015 року до суду надійшов адміністративний матеріал про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 163-1 КУпАП України.

Відповідно до адміністративного протоколу при проведенні камеральної перевірки ДП„Діпропром», державним ревізором-інспектором ДПІ в Орджонікідзевському районі м. Запоріжжя Головного управління ДФС у Запорізькій області встановлено, що керівником ДП„Діпропром» ОСОБА_1 вчинено порушення п.198.6 ст. 198, п.201 ст. 200 Податкового кодексу України, а саме: неправомірно включено до складу податкового кредиту за липень 2015 року суму ПДВ.

В судовому засіданні ОСОБА_1 пояснив, що у відповідності до законодавства ДПІ перевірка проводиться з дозволу КМУ. Такого дозволу ДПІ не надано. Протокол складений на підставі акту, який ДПІ не мала права складати. Просить припинити провадження за адміністративним протоколом.

Дослідивши матеріали, суд дійшов до наступного висновку.

Відповідно до п.3 розділу ІІ Прикінцевих положень Закону України

«Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи встановлено, що установити, що у 2015 та 2016 роках перевірки підприємств, установ та організацій, фізичних осіб - підприємців з обсягом доходу до 20 мільйонів гривень за попередній календарний рік контролюючими органами здійснюються виключно з дозволу Кабінету Міністрів України, за заявкою субєкта господарювання щодо його перевірки, згідно з рішенням суду або згідно з вимогами Кримінального процесуального кодексу України. Зазначене обмеження не поширюється:

з 1 січня 2015 року на перевірки субєктів господарювання, що ввозять на митну територію України та/або виробляють та/або реалізують підакцизні товари, на перевірки дотримання норм законодавства з питань наявності ліцензій, повноти нарахування та сплати податку на доходи фізичних осіб, єдиного соціального внеску, відшкодування податку на додану вартість;

з 1 липня 2015 року на перевірки платників єдиного податку другої і третьої (фізичні особи - підприємці) груп, крім тих, які здійснюють діяльність на ринках, продаж товарів у дрібнороздрібній торговельній мережі через засоби пересувної мережі, за винятком платників єдиного податку, визначених пунктом 27 підрозділу 10 розділу XX "Перехідні положення" Податкового кодексу України, з питань дотримання порядку застосування реєстраторів розрахункових операцій.

Кодексом України про адміністративні правопорушення визначено форму і основні елементи змісту рішення (постанови), що приймається в конкретній справі. В ній, зокрема, повинні бути викладені всі обставини вчинення правопорушення, отримані на підставі сукупності досліджених доказів на обґрунтування наявності складу правопорушення та правильності його юридичної кваліфікації.

Відповідно до ст. 9 КУпАП України адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Відповідно до ст. 14 КУпАП підставою для притягнення посадових осіб до адміністративної відповідальності є вчинення адміністративних правопорушень, повязаних з недодержанням установлених правил у сфері охорони порядку управління та інших правил, забезпечення виконання яких входить до їх службових обовязків.

Статтею 163-1 ч.1 КУпАП передбачено відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у тому числі неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Відповідно звіту ДП „Діпропром» про фінансові результати за 2014 рік обсягом доходу складає менше 20 мільйонів гривень.

Суд вважає, що у ДПІ підстав для проведення камеральної перевірки не було, оскільки в порушення Закону камеральна перевірка проведена без дозволу Кабінету Міністрів України. В результаті проведення такої перевірки складено акт. Тільки аналіз самого акту перевірки не може служити належним доказом про те, що в діях ОСОБА_1 є склад адміністративного правопорушення, інших доказів суду не надано.

Тому провадження по справі підлягає закриттю, у звязку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-1 КУпАП.

Керуючись ст. 8, 38, 247, 283, 284 КУпАП України, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження по справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, за ч.1 ст. 163-1 КУпАП України, закрити у звязку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником або на неї може бути внесено протест прокурора протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга, протест прокурора подаються до апеляційного суду Запорізької області через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги чи протесту прокурора.

Суддя: Л.Ю.Кравченко