Красноокнянський районний суд Одеської області
Справа №: 506/922/15-п
Провадження № 3/506/485/15
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

16.12.2015 року суддя Красноокнянського районного суду Чеботаренко О. Л. за участю секретаря судового засідання Нечитайло Є.О., розглянувши матеріали, що надійшли від Красноокнянського ВП Котовського відділу ГУНП в Одеській області, відносно

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, мешканки ІНФОРМАЦІЯ_2 с.м.т. ОСОБА_2 Одеської області, громадянки України, непрацюючої, інваліда ІІ-ї групи, раніше не притягувалася до адміністративної відповідальності

за ст.173 КУпАП, -

В С Т А Н О В И В:

11 жовтня 2015 року близько 12.50 год. ОСОБА_1, перебуваючи на спільному з ОСОБА_3 подвірї будинку №9 по вул. Манагарова в с.м.т. ОСОБА_2 Одеської області, під час сварки з ОСОБА_3, що виникла на побутовому грунті, вживала грубу нецензурну лайку, чим порушила громадський порядок та спокій громадян.

ОСОБА_1 в судовому засіданні свою вину визнала частково та пояснила, що дійсно у неї з ОСОБА_3 виник конфлікт, в ході якого у неї, можливо, і вирвалися нецензурні слова, однак безпосередньо ОСОБА_3 нецензурною лайкою вона не ображала.

ОСОБА_3 в судовому засіданні підтвердила факт сварки та наполягала на тому, що в ході сварки ОСОБА_1 не лише висловлювалася нецензурною лайкою, а й ображала саме її нецензурними словами.

Свідок ОСОБА_4 пояснив, що особисто він не чув щоб ОСОБА_1 під час суперечки ображала ОСОБА_3 саме нецензурними словами.

Свідок ОСОБА_5 пояснила, що вона не була присутня під час суперечки між ОСОБА_1 та ОСОБА_3, однак знає характер ОСОБА_1, яка в своєму лексиконі при розмові може застосовувати нецензурні слова.

Свідок ОСОБА_6 повідомив, що він чув суперечку між ОСОБА_1 та ОСОБА_3, в ході якої ОСОБА_1 вживала нецензурні слова, однак не безпосередньо в адресу ОСОБА_3

Заслухавши ОСОБА_1, ОСОБА_3, допитавши свідків, дослідивши матеріали справи, приходжу до наступного .

Диспозицією ст.173 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Факт висловлювання ОСОБА_1 нецензурною лайкою в громадському місці, яким є подвір»я багатоквартирного будинку, підтверджується показаннями потерпілої ОСОБА_3 та свідка ОСОБА_6, який повідомив, що він чув суперечку між ОСОБА_1 та ОСОБА_3, в ході якої ОСОБА_1 вживала нецензурні слова.

Крім того, ОСОБА_1 не виключала, що могла у ході сварки вживати нецензурну лайку.

Ці ж обставини підтверджуються протоколом про адміністративне правопорушення серія ОД №016497 від 03.12.2015 року /а.с.1/ та письмовими поясненнями ОСОБА_3, ОСОБА_1, ОСОБА_6 /а.с.2-4/;

Крім того, свідок ОСОБА_5 повідомила суду, що ОСОБА_1 схильна до вживання ненормативної лексики у сварках.

Згідно з вимогами ст.252 КУпАП, суд має дати належну оцінку доказам наявним у справі й прийняти всі заходи для всебічного повного і об'єктивного дослідження всіх обставин по справі в їх сукупності.

В судовому засіданні із врахуванням всіх досліджених доказів було встановлено, що ОСОБА_1, перебуваючи в громадському місці, під час суперечки з ОСОБА_3 вживала нецензурну лайку, а тому в її діях є склад правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП.

Разом з тим, доказів того, що ОСОБА_1 виражалася нецензурною лайкою саме в адресу ОСОБА_3 суду надано не було.

Так, ні свідок ОСОБА_4, ні свідок ОСОБА_7 не підтвердили факт висловлювання ОСОБА_1 нецензурною лайкою безпосередно в адресу ОСОБА_3

Згідно з вимогами ст.33 КУпАП, при накладенні адміністративного стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа порушника, ступінь його вини, майновий стан, обставини, що пом'якшують та обтяжують відповідальність.

Обставиною, що помякшує відповідальність ОСОБА_1 є вчинення правопорушення вперше та те, що вона є інвалідом 2-ї групи.

Обставин, що обтяжують відповідальність ОСОБА_1, не встановлено.

При таких обставинах, вважаю, що стягнення відносно ОСОБА_1 слід обрати у виді штрафу.

Відповідно до ч.7 ст.283 КУпАП, постанова суду (судді) про накладення адміністративного стягнення повинна містити положення про стягнення з особи, щодо якої її винесено, судового збору, розмір якого згідно з п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» складає 0,2 розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня календарного року, що складає 243,60 грн.

Разом з тим, так як ОСОБА_1 є інвалідом ІІ-ї групи, що підтверджується копією пенсійного посвідчення №, яке видане 05.03.2015 року на ім»я ОСОБА_1 та діє до 28.02.2017 року, то відповідно до п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», останню слід звільнити від сплати судового збору при винесенні постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Керуючись ст.ст. 40-1, 283, 284 КУпАП, -

П О С Т А Н О В И В :

Притягнути ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за скоєння правопорушення, передбаченого ст.173 КУпАП та накласти на неї адміністративне стягнення у виді штрафу в розмірі трьох неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що складає 51 грн.

Стягнення штрафу проводити на р/р 0313, отримувач коштів: УК у Красноокнянському району Одеської області, Банк отримувача: ГУ ДКСУ в Одеській області, ; МФО 828011, код платежу: 21081100, призначення платежу: штрафи від населення.

Відповідно до ч.2 ст.308 КУпАП, у разі несплати штрафу протягом 15 днів з моменту набрання постановою законної сили, у порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення, з правопорушника стягується подвійний розмір штрафу 102 грн.

Відповідно до п.9 ч.1 ст.5 Закону України «Про судовий збір», звільнити ОСОБА_1 від сплати судового збору при винесенні постанови по справі про адміністративне правопорушення.

Постанова може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови, а прокурором - в межах повноважень, визначених ч.5 ст.7 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Суддя ОСОБА_8.