Провадження № 3-6204/15
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

01 грудня 2015 року суддя Солом'янського районного суду м. Києва Бурлака О.В., розглянувши матеріали адміністративної справи Уповноваженого Радою адвокатів Київської області Національної асоціації адвокатів України члена Ради адвокатів І.Г. Лішневського, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_3, який працює на посаді директора ТОВ «НВП «Світло», зареєстрований за адресою: АДРЕСА_1, ідентифікаційний номер: згідно відповіді від Міністерства доходів та зборів від 23.11.2015 року, - надати реєстраційний номер облікової картки вказаної фізичної особи не має можливості з причини: боржник/стягувач з такими реєстраційними даними у Державному реєстрі фізичних осіб - платників податків не зареєстрований,

за вчинення правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 212-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

09.11.2015 року на розгляд до Солом'янського районного суду м. Києва надійшли матеріали Уповноваженого Радою адвокатів Київської області Національної асоціації адвокатів України члена Ради адвокатів І.Г. Лішневського про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_3, який працює на посаді директора Товариства з обмеженою відповідальністю «НВП «Світло», за вчинення правопорушення, передбаченого частиною 5 статті 212-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення /серія КС № 00075/, складеного Уповноваженим Радою адвокатів Київської області Лішневським І.Г. 29.10.2015 року на підставі Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», ОСОБА_3 обвинувачується в тому, що останній, займаючи посаду директора ТОВ «НВП «Світло» (адреса: м. Київ, вул. Гарматна, 39-в), порушив вимоги ч. 2 ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» в частині неправомірної відмови в наданні інформації на адвокатський запит до директора ТОВ «НВП «Світло» ОСОБА_3 від 20.08.2015 року вих. № 2008/3 КП - адвоката Байдика О.А., який здійснює адвокатську діяльність на підставі свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю № 4864/10 від 19.04.2012 року, виданого Київською обласною кваліфікаційно-дисциплінарною комісією адвокатури на підставі рішення від 12.04.2012 року № 240.

Так, з викладених в протоколі про адміністративне правопорушення обставин, вбачається, що 20.08.2015 року з метою з`ясування обставин, необхідних для надання правової допомоги Клієнту - ОСОБА_5, на підставі договору №17/07-КПК від 17.06.2015 року у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 00000205 від 01 вересня 2014 року, на підставі ст.ст. 20, 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність» 20 серпня 2015 року, адвокатом Байдик О.А., діючи в інтересах Клієнта, до директора ТОВ «НВП «Світло» ОСОБА_3 було подано адвокатський запит за вих. №2008/3 КП від 20.08.2015 року, з проханням протягом п'яти календарних днів надати письмову інформацію, а саме відповідь на наступні питання: «В яких банківських установах юридична особа - Товариство з обмеженою відповідальністю «НВП «Світло» () має відкриті поточні та/або вкладні (депозитні) банківські рахунки, вказавши їх номери.».

Як вказано у протоколі, листом від 31.08.2015 року за підписом директора ТОВ «НВП «Світло» ОСОБА_3 адвокату Байдику О.А. в наданні інформації на адвокатський запит було відмовлено, що є порушенням вимог ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, у частині що стосується неправомірної відмови в наданні інформації відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», за що передбачена адміністративна відповідальність.

На підставі вищезазначеного, відносно директора Товариства з обмеженою відповідальністю «НВП «Світло» ОСОБА_3 Уповноваженим Радою адвокатів Київської області Національної асоціації адвокатів України членом Ради адвокатів І.Г. Лішневським було складено протокол про адміністративне правопорушення за частиною 5 статті 212-3 КУпАП.

В судовому засіданні представник директора ТОВ «НВП «Світло» ОСОБА_3, який притягується до адміністративної відповідальності, - адвокат Мальована В.А. заперечувала проти притягнення директора ТОВ «НВП «Світло» ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності, вважаючи складений протокол необґрунтованим та незаконним, безпідставним та складеним з порушенням норм, встановлених КУпАП та інших нормативних актів, вказала на відсутність з боку директора ТОВ «НВП «Світло» ОСОБА_3 будь-яких порушень законодавчих норм, що регулюють адвокатську діяльність, а також на відсутність дій, спрямованих на порушення норм, відповідальність за які передбачена ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, вважаючи правомірною відмову в наданні інформації на адвокатський запит від 20.08.2015 року вих. № 2008/3 КП - адвоката Байдика О.А.

Просила звільнити директора ТОВ «НВП «Світло» ОСОБА_3 від адміністративної відповідальності на підставі п. 1 ч. 1 ст. 247 КУпАП, в зв'язку з відсутністю події адміністративного правопорушення та закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення.

Заслухавши пояснення представника особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, дослідивши матеріали справи та наявні в справі докази, суд приходить до висновку про відсутність в діях особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, ознак порушення, відповідальність за яке передбачена відповідальність ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, виходячи з такого.

Згідно ст. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права та свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність.

Структура складу адміністративного правопорушення містить: об'єкт правопорушення; об'єктивну сторону; суб'єкт правопорушення; суб'єктивну сторону складу.

Усі перераховані ознаки визначають у сукупності склад адміністративного правопорушення (проступку).

Згідно до вимог ст.ст. 245, 251, 280, 283 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення повинен повно, всебічно, й об'єктивно дослідити всі обставини справи і встановити, чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Відповідно до ч. 1 ст. 24 Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність», адвокатський запит - це письмове звернення адвоката до органу державної влади, органу місцевого самоврядування, їх посадових та службових осіб, підприємств, установ і організацій незалежно від форми власності та підпорядкування, громадських об'єднань про надання інформації, копій документів, необхідних адвокату для надання правової допомоги клієнту.

До адвокатського запиту додаються посвідчені адвокатом копії свідоцтва про право на заняття адвокатською діяльністю, ордера або доручення органу (установи), уповноваженого законом на надання безоплатної правової допомоги. Вимагати від адвоката подання разом з адвокатським запитом інших документів забороняється.

Адвокатський запит не може стосуватися надання консультацій і роз'яснень положень законодавства. Надання адвокату інформації та копій документів, отриманих під час здійснення кримінального провадження, здійснюється в порядку, встановленому кримінальним процесуальним законом.

Частина друга цієї статті передбачає, що орган державної влади, орган місцевого самоврядування, їх посадові та службові особи, керівники підприємств, установ, організацій, громадських об'єднань, яким направлено адвокатський запит, зобов'язані не пізніше п'яти робочих днів з дня отримання запиту надати адвокату відповідну інформацію, копії документів, крім інформації з обмеженим доступом і копій документів, в яких міститься інформація з обмеженим доступом.

Згідно з диспозицією ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, вказана норма встановлює адміністративну відповідальність за неправомірну відмову в наданні інформації, несвоєчасне або неповне надання інформації, надання інформації, що не відповідає дійсності, у відповідь на адвокатський запит, запит кваліфікаційно-дисциплінарної комісії адвокатури, її палати або члена відповідно до Закону України «Про адвокатуру та адвокатську діяльність».

Відповідно до преамбули Закону України «Про доступ до публічної інформації» (далі - Закон) порядок здійснення та забезпечення права кожного на доступ до інформації, що знаходиться у володінні суб'єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом, та інформації, що становить суспільний інтерес регулюється цим Законом.

Усі розпорядники інформації незалежно від нормативно-правового акта, на підставі якого вони діють, при вирішенні питань щодо доступу до інформації мають керуватися цим Законом (частина четверта статті 13).

Відповідно до статті 1 Закону публічна інформація - це відображена та задокументована будь-якими засобами та на будь-яких носіях інформація, що була отримана або створена в процесі виконання суб'єктами владних повноважень своїх обов'язків, передбачених чинним законодавством, або яка знаходиться у володінні суб'єктів владних повноважень, інших розпорядників публічної інформації, визначених цим Законом.

Аналіз передбаченого Законом визначення публічної інформації свідчить, що до такої інформації належить не тільки інформація, яка створена самостійно суб'єктами владних повноважень, а й інша інформація, яка знаходиться у його володінні.

Відповідно до статті 3 Закону право на доступ до публічної інформації гарантується, зокрема, обов'язком розпорядників інформації надавати та оприлюднювати інформацію, крім випадків, передбачених законом.

Частиною першою статті 22 Закону України «Про доступ до публічної інформації» визначено вичерпний перелік підстав для відмови в задоволенні запиту, зокрема: 1) розпорядник інформації не володіє і не зобов'язаний відповідно до його компетенції, передбаченої законодавством, володіти інформацією, щодо якої зроблено запит; 2) інформація, що запитується, належить до категорії інформації з обмеженим доступом відповідно до частини другої статті 6 цього Закону; 3) особа, яка подала запит на інформацію, не оплатила передбачені статтею 21 цього Закону фактичні витрати, пов'язані з копіюванням або друком; 4) не дотримано вимог до запиту на інформацію, передбачених частиною п'ятою статті 19 цього Закону.

Відповідно до частини першої статті 6 Закону інформацією з обмеженим доступом є конфіденційна інформація, таємна інформація, службова інформація.

Частина друга статті 6 Закону передбачає, що обмеження доступу до інформації здійснюється відповідно до закону при дотриманні сукупності таких вимог: виключно в інтересах національної безпеки, територіальної цілісності або громадського порядку з метою запобігання заворушенням чи злочинам, для охорони здоров'я населення, для захисту репутації або прав інших людей, для запобігання розголошенню інформації, одержаної конфіденційно, або для підтримання авторитету і неупередженості правосуддя; розголошення інформації може завдати істотної шкоди цим інтересам; шкода від оприлюднення такої інформації переважає суспільний інтерес в її отриманні.

Відповідно, якщо розпорядник відмовляє у наданні інформації, він має вказати вид інформації з обмеженим доступом, до якого належить запитувана інформація, а також: а) якому саме з інтересів, передбачених пунктом 1 частини другої статті 6 Закону, загрожує розголошення цієї інформації, б) в чому полягає істотність шкоди цим інтересам від її розголошення, в) чому шкода від оприлюднення такої інформації переважає суспільний інтерес в її отриманні.

Згідно ст. 21 Закону України «Про інформацію» інформацією з обмеженим доступом є конфіденційна, таємна та службова інформація. Конфіденційною є інформація про фізичну особу, а також інформація, доступ якої обмежено фізичною або юридичною особою, крім суб'єктів владних повноважень. Конфіденційна інформація може поширюватися за бажанням (згодою) відповідної особи у визначеному нею порядку відповідно до передбачених нею умов, а також в інших випадках, визначених законом.

Враховуючи вищевикладене, суд прийшов до висновку, що листом від 31.08.2015 року вих. № 14 за підписом директора ТОВ «НВП «Світло» ОСОБА_3 правомірно обґрунтовано відмову у наданні інформації на адвокатський запит від 20.08.2015 року вих. № 2008/3 КП - адвоката Байдика О.А., оскільки запитувана інформація відноситься до конфіденційної, в зв'язку з чим не може бути надана.

Таким чином, враховуючи вищезазначене, та в зв'язку з тим, що доказів, які б свідчили про вчинення директором ТОВ «НВП «Світло» ОСОБА_3 правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, окрім складеного протоколу про адмінправопорушення, в матеріалах справи відсутні, і їх не встановлено при розгляді матеріалу, вважаю, що вищевказаний протокол про адмінправопорушення носить лише формальний характер.

Згідно з ч. 1 ст. 247 провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у зв'язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Таким чином, суд, дослідивши матеріали справи, приходить до висновку про відсутність підстав для притягнення директора ТОВ «НВП «Світло» ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності, зважаючи на те, що достатніх доказів вчинення ним адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, під час розгляду адміністративного матеріалу в суді не здобуто, а ті що надані в якості підтвердження вчинення правопорушення, - суд оцінює критично, а тому в діях директора ТОВ «НВП «Світло» ОСОБА_3 відсутній склад адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 5 ст. 212-3 КУпАП, а провадження по справі відносно нього підлягає закриттю.

Керуючись статтями 9, ч. 5 ст. 212-3, 247, 251, 252, 280 КУпАП та на підставі ст.ст. 283, 284, 294 КУпАП, суддя, -

ПОСТАНОВИВ:

Провадження у справі про притягнення директора ТОВ «НВП «Світло» ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності, передбаченої частиною 5 статті 212-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення, - закрити на підставі п. 1 ст. 247 КУпАП у зв'язку з відсутністю в його діях складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду м. Києва через Солом'янський районний суд м. Києва протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Солом'янського

районного суду м. Києва О.В. Бурлака