Справа № 755/1425/15-п
ПОСТАНОВА

іменем України

18.02.2015 року суддя Дніпровського районного суду м. Києва Бірса О.В., розглянувши матеріали, що надійшли з Дніпровського РУГУ МВС України в м. Києві про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця м. Київ, громадянина України, не працюючого, проживаючого за адресою: АДРЕСА_1,

за ч. 1 ст. 195-6 Кодексу України про адміністративне правопорушення, -

в с т а н о в и в :

Згідно протоколу про даміністратвине правопорушення, ОСОБА_1 (далі - особа, що притягається до адміністративної відповідальності) 28.12.2014 року о 09 годині 15 хвилин, перебуваючи в громадському місці, по вул. Челябінська, 15 в м. Києві, використовував піротехнічні вироби з порушенням правил.

У судове засідання, особа, що притягається до адміністративної відповідальності, будучи повідомленою про день, час та місце розгляду справи, згідно положень ст. ст. 268, 277-2 КУпАП, не з'явилася, про причини неявки не повідомила, суд, виходячи з вище зазначених правових норм, беручи до уваги практику Європейського суду з прав людини, відповідно до якої сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов'язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватись належними їй процесуальними правам та неухильно виконувати процесуальні обов'язки, вважає за можливе провести розгляд справи у її відсутність.

Суд, дослідивши матеріали адміністративної справи, у відповідності до положень ст. 252 КУпАП, оцінивши докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю, приходить до наступного.

Статтями 251, 280 КУпАП, визначено фактичні дані, обставини на основі яких, у визначеному законом порядку, орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення.

Так, об'єктом правопорушень, передбачених ст. 195-6 КУпАП, є суспільні відносини в сфері обігу, а саме порядку виробництва, зберігання, перевезення, торгівлі та використання піротехнічних засобів, а враховуючи що незаконне застосування піротехнічних засобів несе загрозу життю і здоров'ю людей, порушує громадський порядок - додатковим об'єктом даного адміністративного проступку також є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

При цьому необхідно враховувати, що ст. 195-6 КУпАП є бланкетною (відсилочною нормою).

Зокрема, порядок виробництва, зберігання, перевезення, торгівлі та використання піротехнічних засобів регламентується "Тимчасовими правилами обігу в Україні побутових піротехнічних виробів", затвердженими наказом МВС України від 23.12.2003 р. № 1649, та зареєстрованими Мін'юстом України 01.03.2013 року за № 263/8862.

Об'єктивна сторона, правопорушень, передбачених ст. 195-6 КУпАП полягає у порушенні порядку виробництва, зберігання, перевезення, торгівлі та використання піротехнічних засобів.

Тобто предметом вказаного адміністративного правопорушення - обов'язково виступає піротехнічний засіб.

Проте вищезазначені "Тимчасові правила …" не містять поняття "піротехнічний засіб", у них використовується термін "піротехнічний виріб". З огляду на тлумачення сутності зазначених понять, їх можна використовувати як тотожні.

Піротехнічний виріб - це пристрій, який призначено для створювання необхідного ефекту (світового, іскрового, димового, звукового, змішуваного) за допомогою горіння (вибуху) піротехнічного складу.

Виділяють два види піротехнічних виробів, залежно від їх призначення: 1. Піротехнічні вироби побутового призначення - призначені для розваг (проведення феєрверків), їх вільно реалізовують населенню. Поводження з ними не потребує спеціальних знань та навичок, а використання з дотриманням вимог інструкції із застосування, яка додається до піротехнічного виробу або наноситься на його споживчому пакуванні, забезпечує за межами небезпечних зон безпеку здоров'я та життя людей, не призводить до пошкодження майна і нанесення шкоди навколишньому середовищу. До них, згідно з ДСТУ4105 -2002,належать зокрема вироби I, II і III класів небезпеки, користування якими не вимагає спеціальних знань і навичок. Їх використання, з дотриманням вимог наданої інструкції, і застосування, за межами небезпечних зон, - забезпечує безпеку здоров'я та життя людей, не призводить до пошкодження майна і нанесення шкоди навколишньому середовищу. Параметри небезпечних зон піротехнічного виробу викладені в ДСТУ 4105-2002. Проте, незважаючи на це - вказаний вид піротехнічних виробів належить до першого класу небезпечних вантажів (1.4в та 1.48) згідно з ГОСТ 19433-88. 2. Піротехнічний виріб технічного та спеціального призначення - виріб, користування яким потребує спеціальних знань та навичок, відповідної атестації виконавців (користувачів) і (або) забезпечення відповідних умов технічного оснащення. Такі піротехнічні вироби належать до І класу небезпечних вантажів, згідно з ГОСТ 19433-88. Користування вказаними потребує спеціальних знань і навичок, відповідної атестації виконавців (користувачів) і (або) забезпечення відповідних умов технічного оснащення (у "Тимчасових правилах…" такі вироби не розглядаються).

Побутові піротехнічні вироби, ввезені на територію України для реалізації в торговельній мережі населенню, підлягають обов'язковій сертифікації на відповідність вимогам безпеки згідно з ДСТУ 4105-2002.

Вільному продажу населенню підлягають піротехнічні вироби тільки I, II та III класу.

За типом створюваного ефекту побутові піротехнічні вироби поділяються на 35 типів вказаних в додатку до "Тимчасових правил обігу в Україні побутових піротехнічних виробів"

Порядок зберігання піротехнічних виробів детально визначено у "Тимчасових правилах обігу в Україні побутових піротехнічних виробів".

Слід зазначити, що предметом вказаного правопорушення можуть виступати, і саморобним шляхом виготовлені так звані "взривпакети", "файери", салюти, ракети, димові шашки та таке інше.

Перевезення побутових піротехнічних виробів територією України має здійснюватись відповідно до вимог Закону України "Про перевезення небезпечних вантажів" № 1644-14, Правил перевезення небезпечних вантажів на відповідному виді транспорту (залізничному, морському, річковому, авіаційному) та автомобільним транспортом згідно з вимогами Європейської угоди про міжнародне дорожнє перевезення небезпечних вантажів (ДОПНВ) та Правил дорожнього руху.

Продаж побутових піротехнічних виробів у спеціалізованих відділах (секціях) підприємств з універсальним асортиментом товарів дозволяється тільки на верхніх поверхах торгівельних приміщень за умови виконання Правил пожежної безпеки в Україні. На нижніх поверхах таких торгівельних підприємств у вітринах і на стендах можуть розташовуватися муляжі побутових піротехнічних виробів, які не мають в середині піротехнічного складу.

Суб'єктам господарювання забороняється: розміщувати спеціалізовані відділи (секції) з продажу побутових піротехнічних виробів ближче 4-х метрів від евакуаційних виходів; розміщувати підприємства з продажу піротехнічних побутових виробів у будівлях іншого призначення (не призначених для торгівлі) та організовувати продаж побутових піротехнічних виробів у спеціалізованих відділах (секціях) підприємств з універсальним асортиментом непродовольчих товарів, які розташовані в будівлях іншого призначення; розміщувати спеціалізовані підприємства з продажу побутових піротехнічних виробів у будинках, де розміщено громадські заклади; продавати побутові піротехнічні вироби без захищення фітилів для приведення у дію виробу захисними ковпачками, плівками або пакуванням.

Одним з видів об'єктивної сторони є порушення встановленого порядку використання піротехнічних засобів.

Застосування побутових піротехнічних виробів здійснюється споживачем відповідно до інструкції, розміщеній на виробі або на споживчому пакуванні виробу. Забороняється застосування споживачем побутових піротехнічних виробів у заборонений рішеннями органів місцевого самоврядування час, за винятком днів святкування Нового року, в ніч з 31 грудня на 1 січня.

У відповідності до "Тимчасових правил обігу в Україні побутових піротехнічних виробів" забороняється: кидати побутові піротехнічні вироби, ударяти по них будь-якими предметами, тягти за фітиль; переносити побутові піротехнічні вироби в кишенях, під одягом, зберігати без пакування; залишати побутові піротехнічні вироби без догляду; будь-яка переробка побутових піротехнічних виробів та їх розбирання; використання побутових піротехнічних виробів другого і третього класу небезпеки особами, які не досягли 18 років; використовувати побутові піротехнічні вироби, які створюють ефекти на висоті та(або) шумові ефекти, ближче 100 м від лікарень, церков, дитячих установ, шкіл, будинків престарілих та інших громадських споруд і житлових будинків; кидати приведені в дію побутові піротехнічні вироби під ноги перехожих, із вікон та балконів, здійснювати феєрверки з дахів домів та інші дії, від яких можуть постраждати люди або майно; використання побутових піротехнічних виробів особами, які знаходяться в нетверезому стані.

При поводженні з побутовими піротехнічними виробами, не пов'язаними з приведенням в дію піротехнічних виробів, не допускається куріння та застосування відкритого вогню.

Використання побутових піротехнічних виробів для демонстрацій феєрверків професійними піротехніками повинно проводитись відповідно до вимог нормативних актів України, які регулюють професійне використання піротехнічних виробів в Україні.

Суб'єктивна сторона цього правопорушення характеризується наявністю вини як у формі умислу, так і у формі необережності.

Суб'єктами правопорушення можуть бути як посадові особи, так і громадяни.

Обов'язковою ознакою цієї спеціальної норми є незаконне використання (застосування) предмету правопорушення - піротехнічного засобу (виробу).

Тобто, слід враховувати, що ст. 195-6 КУпАП, є бланкетною (відсилочною). В разі складання протоколу, в зв'язку з порушення порядку виробництва, зберігання, перевезення, торгівлі піротехнічними засобами, - необхідно зазначати пункт, статті конкретних нормативно-правових актів (стандартів та правил поводження із піротехнічними засобами певного класу) положення яких порушенні суб'єктом правопорушення.

Проте, зміст протоколу про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам, зазначеним у ст. 256 КУпАП, зокрема суть адміністративного правопорушення, відсутнє чітке формування фактичних обставин справи, з посиланням на пункт "Тимчасових правил обігу в Україні побутових піротехнічних виробів"або ж порушені підзаконні нормативно-правові акти, що регламентують порядок застосування піротехнічних засобів та які наслідки такого застосування для оточуючих.

За таких обставин, враховуючи вище зазначене, суд позбавлений змоги, в суворій відповідності до положень ст. 1 КУпАП, забезпечити виконання завдань Кодексу України про адміністративні правопорушення, а саме: охорону прав і свобод громадян, зміцнення законності, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі точного і неухильного додержання Конституції і законів України, поваги до прав, честі і гідності інших громадян, до правил співжиття, сумлінного виконання своїх обов'язків, відповідальності перед суспільством, а тому вказаний адміністративний матеріал підлягає повернення до Дніпровського РУГУ МВС України в м. Києві для виконання вказаного судового рішення, з метою всебічного, повного, і об'єктивного з'ясувати всіх обставини, що мають значення для прийняття правильного рішення, після чого, за наявності до того законних підстав, направити до суду.

Підстав для закриття провадження по справі, на даний час, суд, виходячи з норм ст.ст. 38, 247 КУпАП та ст. 6 Конвенції про захист прав і основоположних свобод людини, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 р. № 475/97-ВР, не вбачає, оскільки дана процесуальна дія не дасть змоги забезпечити виконання норм ст. ст. 1, 6, 7, 23 КУпАП.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 1, 6, 7, 23, 160, 247, 251, 252, 256, 269, 272, 283-285 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

п о с т а н о в и в :

Адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1, про вчинення адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 195-6 КУпАП, - повернути до Дніпровського РУГУ МВС України в м. Києві для усунення вищевиявлених судом недоліків та виконання вимог Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Постанова оскарженню не підлягає. Заперечення проти неї можуть бути включені до апеляційної скарги на судове рішення (постанову), передбачене частиною першої статті 284 Кодексу України про адміністративне правопорушення.

С у д д я : О.В. Бірса