Справа № 345/3690/15-п
Провадження № 33/779/172/2015
Категорія ст. 173 КУпАП
Головуючий у 1 інстанції Онушканич В. В.
Суддя-доповідач Повзло В.В.
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

17 листопада 2015 року м. Івано-Франківськ

Суддя Судової палати з розгляду кримінальних справ Апеляційного суду Івано-Франківської області Повзло В.В., за участю особи, відносно якої закрито провадження про адміністративне правопорушення ОСОБА_2, потерпілої ОСОБА_3, та її представника ОСОБА_4, розглянувши апеляційну скаргу ОСОБА_3 на постанову судді Калуського міськрайсуду Івано-Франківської області від 08.10.2015, якою відносно

ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, яка мешкає в АДРЕСА_1 громадянки України, не працюючої, інваліда 3-ї групи,

закрито провадження по адміністративній справі про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, у зв'язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, -

в с т а н о в и в :

Постановою судді Калуського міськрайсуду Івано-Франківської області від 08.10.2015 відносно ОСОБА_2 закрито провадження по адміністративній справі про притягнення до адміністративної відповідальності за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, у зв'язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

З адміністративної справи вбачається, що протоколом серії ІВ №00014239, складеним 05.09.2015 року дільничним інспектором міліції Калуського МВ УМВС Вороніним В.М., ОСОБА_2 обвинувачувалась у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП за наступних обставин: 31.08.2015 року близько о 08-45 год. в АДРЕСА_1 в громадському місці вчинила конфлікт з ОСОБА_3 в ході якого виражалась в її сторону нецензурною лайкою, чим порушила встановлений громадський порядок.

В апеляційній скарзі ОСОБА_3 просить постанову суду скасувати, винести рішення, яким притягнути ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за ст. 173 КУпАП. В обґрунтування своїх доводів посилається на те, що постанова суду належним чином не мотивована, містить в собі суперечності та упередження, що на думку апелянта вказує на неповноту та не всебічність з'ясування обставин справи. Вважає, що судом порушені норми матеріального та процесуального права. Посилається на те, що при наявності в матеріалах протоколу про адміністративне правопорушення, що не відповідає ст. 256 КУпАП, суддя, у порушення вимог закону, не повернув його органу внутрішніх справ для дооформлення. Також вважає, що посилання судді на відсутність в матеріалах справи повного тексту пояснень ОСОБА_3 в складеному дільничним інспектором міліції документі «Інформація» є незаконним.

Сторонам роз'яснені процесуальні права, передбачені ст.ст. 268, 269 КУпАП. Заяв та клопотань від сторін не надійшло.

В судовому засіданні апеляційного суду:

- апелянт ОСОБА_3 підтримала доводи апеляційної скарги у повному обсязі та просила притягнути ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності;

- особа, відносно якої закрито провадження про адміністративне правопорушення ОСОБА_2 заперечувала проти задоволення апеляційної скарги, просила постанову суду залишити без змін;

- представник ОСОБА_4, що діє в інтересах ОСОБА_3, просив апеляційну скаргу задовольнити , оскільки в діях ОСОБА_2 є склад адмінправопорушення, у зв'язку із чим просив винести нову постанову, якою притягнути ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності

Перевіривши матеріали справи, заслухавши думку учасників судового провадження, з'ясувавши мотиви і доводи апеляційної скарги, вважаю, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, постанову місцевого суду слід залишити без змін з наступних підстав.

Висновок судді про відсутність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП є законним та обґрунтованим.

Так, відповідно до ст. 173 КУпАП дрібне хуліганство - це нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян. При цьому такі дії мають вчинятися безпричинно, з неповаги до громадського порядку і спокою громадян.

Дрібне хуліганство характеризується умислом, тобто особа, яка здійснює дрібне хуліганство, розуміє, усвідомлює, що своїми діями вона порушує громадський порядок і бажає або свідомо допускає прояв неповаги до суспільства.

Суть даного правопорушення зводиться до вчинення таких дій, що привели до дестабілізації стану суспільства.

Громадська небезпека дій правопорушників проявляється в тому, що дрібне хуліганство певною мірою дезорганізує весь комплекс суспільних відносин, що склалися, а дії правопорушників спрямовані проти забезпечення нормального життя, суспільно-політичної діяльності громадян.

В судовому засіданні апеляційного суду ОСОБА_2 свою вину у вчиненому правопорушенні, передбаченому ст. 173 КУпАП не визнає, показала, що 31.08.2015 року вона йшла по своїх справах, проходячи біля будинку потерпілої ОСОБА_3, яка з порожнім відром почала переходити їй дороги та не пропускати її, через що й виник конфлікт.

Потерпіла ОСОБА_3 показала, що вона того дня йшла по воду, та в цей час до неї підбігла ОСОБА_2, та почала ображати її. Неприязні стосунки між ними тривають з 2009 року.

Матеріали справи містять протокол серії ІВ №00014239, складений 05.09.2015 року дільничним інспектором міліції Калуського МВ УМВС Вороніним В.М., та матеріали перевірки, в яких відсутні дані про те, що дії ОСОБА_2 в ході конфлікту з ОСОБА_3, а саме висловлювання в адрес останньої нецензурною лайкою, були вчинені з неповаги до громадського порядку і спокою громадян (а.с. 1-28).

В той же час, у цьому ж протоколі взагалі не зазначено, чий громадський порядок і спокій діями ОСОБА_2 було порушено, а тому даний протокол не може бути доказом вини останнього у вчиненні адміністративного правопорушення.

Крім того, матеріали справи не містять належних та достатніх доказів, які б указували на вчинення ОСОБА_2 дій, зазначених у диспозиції ст. 173 КУпАП та які б підпадали під ознаки дрібного хуліганства.

Об'єктом даного адміністративного проступку є суспільні відносини у сфері охорони громадського порядку.

Громадський порядок це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій.

Об'єктивна сторона правопорушення виражається у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому чіплянні до громадян та інших подібних діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Співставивши письмові пояснення ОСОБА_2 та ОСОБА_3, що містяться в матеріалах справи вбачається, що ініціатором конфлікти вони вважають одна одну (а.с. 5-6).

Відсутність інших громадян, яким конфлікт, що стався між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 31.08.2015 року, порушував спокійну обстановку суспільного життя або нормальні умови для праці і відпочинку людей, а також підприємств, установ та організацій, унеможливлює в свою чергу таку кваліфікуючу ознаку дрібного хуліганства як прояв неповаги до суспільства, або порушення громадського порядку.

Отже, зневажаючи суспільні інтереси окремої особи - ОСОБА_3, дії ОСОБА_2 не підривали моральні принципи суспільства в цілому, та жодним чином негативно не вплинули на підсвідомість інших людей, тому не охоплюються складом правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

Самі по собі нецензурні висловлювання під час сварки двох осіб в громадському місті не можуть вважатись дрібним хуліганством.

Як стверджували ОСОБА_3 та ОСОБА_2 в судовому засіданні, і це узгоджується з іншими матеріалами даної справи, конфлікт між ними виник не на безпричинному ґрунті, а на основі неприязних стосунків між ними. Між ОСОБА_3 та ОСОБА_2 проходило з'ясування особистих стосунків і порушення громадського порядку не було, що виключає кваліфікацію дій ОСОБА_2 за ст. 173 КУпАП.

Конфлікт між ОСОБА_2 та ОСОБА_3 щодо приниження чести та гідності носить тривалий характер, та входить до предмету розгляду, що відноситься до цивільного провадження.

При доведеності образ, потерпіла сторона може захищати свої права в порядку цивільного судочинства.

Стаття 173 КУпАП визнає певні дії в якості дрібного хуліганства лише за умови що вони були поєднані з порушенням громадського порядку та ( або ) спокою громадян.

За відсутністю цього обов`язкового елементу об'єктивної сторони дрібного хуліганства, а отже - складу даного правопорушення, можливість притягнення особи до відповідальності за ст. 173 КУпАП, виходячи з вимог ч. 1 ст. 247 цього Кодексу, виключається.

Таким чином, суд першої інстанції правильно встановив дійсні обставини справи та дійшов до обґрунтованого висновку про відсутність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, тобто дрібного хуліганства.

Відсутність в матеріалах справи повного тексту пояснень ОСОБА_3 в складеному дільничним інспектором міліції Калуського МВ УМВС Вороніним В.М., документі - «Інформація» від 01.09.2015 року, не вказує на неповноту судового розгляду, оскільки ОСОБА_3 безпосередньо була допитана судом першої інстанції під час розгляду справи.

Доводи апелянта щодо не проведення судом допиту свідків події є безпідставні, оскільки, як вбачається з матеріалів провадження, жодним із учасників процесу не заявлялось клопотання з цього приводу.

Стосовно доводів апелянта про необхідності повернення матеріалів справи на дооформлення судом першої інстанції є такими, що не підлягають задоволенню, оскільки апеляційний розгляд відбувається за правилами ст. 294 КУпАП, відповідно яких, апеляційний суд не вправі ухвалювати такого рішення.

На підставі викладеного та керуючись ст.ст. 23, 294 КУпАП, -

п о с т а н о в и в :

Апеляційну скаргу ОСОБА_3 залишити без задоволення.

Постанову судді Калуського міськрайсуду Івано-Франківської області від 08.10.2015, якою закрито провадження по адміністративній справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2 за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, у зв'язку із відсутністю події і складу адміністративного правопорушення, залишити без змін.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили негайно після її винесення, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя Судової палати з розгляду кримінальних справ

Апеляційного суду Івано-Франківської області В.В. Повзло