П О С Т А Н О В А

іменем України

Справа №377/1299/15-п

Провадження №3/377/279/15

20 листопада 2015 року суддя Славутицького міського суду Київської області Малишенко Т.О., розглянувши матеріали справи, які надійшли із Славутицького МВ ВС відносно: ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, проживаючого за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, не працюючого, ідентифікаційний номер НОМЕР_1 -

про адміністративне правопорушення, передбачене ст. 173-2 ч.1 КУпАП, -

У С Т А Н О В И В :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення - 19 вересня 2015 року о 18 годині 30 хвилин ОСОБА_1, за місцем свого проживання за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, вчинив сварку з батьком ОСОБА_2, в ході якої висловлювався в його сторону нецензурною лайкою, виганяв з квартири, чим вчинив психологічне насильство в сім»ї, вчинено правопорушення передбачене ч.1 ст.173-2 КУпАП.

Із пояснення ОСОБА_1,. слідує, що останнім часом його батько перебуває у нетверезому стані і постійно чіпляється до нього, та матері, виганяє із дому. 19.09.2015 року він був вдома, батько почав безпричинно чіплятися до нього виганяти із дому, зателефонував в міліцію, яка приїхала і склала на нього протокол. Вину не визнає, оскільки не ображав батька, з дому не виганяв,ніякого психологічного тиску на батька не вчиняв.

Допитана у суді свідок ОСОБА_3, суду повідомила, що в квартирі АДРЕСА_1 проживає із чоловіком ОСОБА_2, та сином ОСОБА_1, її чоловік останнім часом веде себе неадекватно, виганяє її і сина із квартири, кричить, вчиняє постійно сварки і скандали, підіймає на неї руку. 19.09.2015 року син не кричав і не ображав чоловіка, навпаки чоловік перебував у нетверезому стані, безпричинно чіплявся до сина, виганяв його з дому та висловлювався на його адресу нецензурною лайкою. Вона неодноразово зверталась до міліції зі скаргами на неправомірну поведінку чоловіка, оскільки той постійно перебуває в п,яному вигляді та безпричинно вчиняє з нею і сином сварки та скандали в ході яких кричить на неї та сина, погрожує фізичною розправою. Працівники міліції жодного разу на чоловіка не склали протокол, намагаються заспокоїти чоловіка, але після того як працівники покидають квартиру, чоловік продовжує сварки.

Вивчивши матеріали адміністративної справи, суд дійшов висновку про закриття провадження у справі з наступних підстав.

Відповідно до ч.1 ст.247 КУпАП провадження у справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочате, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

Ст.9 КУпАП встановлено поняття адміністративного правопорушення, адміністративним правопорушенням (проступком) визнається протиправна, винна (умисна або необережна) дія чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність права і свободи громадян, на встановлений порядок управління і за яку законом передбачено адміністративну відповідальність. Адміністративне правопорушення завжди є протиправною дією (бездіяльністю)тобто діянням, забороненим законом або іншим нормативним правовим актом. Громадянин, що вчиняє протиправну дію, порушує свій конституційний обов,язок, оскільки норми ч.1 ст.68 Конституції України встановлюють, що кожен зобов,язнаий неухильно додержуватися Конституції України та законів України, не посягати на права і свободи, честь і гідність інших людей. Закон розглядає протиправну дію (бездіяльність), вчинену певною особою, як адміністративний проступок лише в тому випадку, якщо має місце вина цієї особи, тобто якщо вчинене було здійснено навмисно або з необережності. Наявність вини є невід,ємною ознакою складу адміністративного проступку. Адміністративне правопорушення з погляду його складу містить 1) об,єкт правопорушення (суспільні відносини в тій чи іншій сфері, на нормальний розвиток яких посягає правопорушення);2)об,єктивну сторону (конкретні дії, що виразилися в порушенні встановлених правил);3)суб,єкт правопорушення конкретна осудна фізична особа, що досягла 16-річного віку; 4)суб,єктивну сторону складу (є ставлення особи до вчиненого нею діяння, тобто вину у формі умислу або необережності).Всі перераховані ознаки визначають у сукупності склад адміністративного правопорушення (проступку).Об,єкт адміністративного правопорушення це те, на що воно посягає, чому воно завдає шкоди. Об,єктивну сторону адміністративного правопорушення характеризують ознаки, які визначають акт зовнішньої поведінки правопорушника (діяння чи бездіяльність), його шкідливі наслідки, причинний зв,язок між діянням і наслідками, місце, час, обстановка, спосіб, знаряддя та засоби вчинення проступку. Основною і обов,язковою ознакою об,єктивної сторони є протиправне діяння, відсутність її виключає склад будь якого адміністративного правопорушення. Суб,єктивну сторону адміністративного правопорушення становить пов,язана із його вчиненням психічна діяльність особи. До ознак, які характеризують суб,єктивну сторону, належить вина, мотив і мета вчинення правопорушення. Вина основна і обов,язкова ознака суб,єктивної сторони будь-якого адміністративного проступку. Це психічне ставлення особи до вчиненого нею суспільно шкідливого діяння і його наслідків, яке виявляється у формі умислу або необережності. Мотив і мета вчинення складу адміністративного правопорушення факультативні ознаки суб,єктивної сторони складу проступку. Під мотивом розуміється усвідомлене особою внутрішнє спонукання, яким вона керувалася під час вчинення проступку. Мета це протиправний результат, наслідок, якого прагне досягти особа вчиненням адміністративного правопорушення.

Відповідно до ч.1 ст.10 КУпАП адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

Відповідальність передбачена ч.1 ст. 173-2 КУпАП за ознаками вчинення насильства в сім'ї, тобто умисне вчинення будь-яких дій фізичного, психологічного чи економічного характеру (застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна або коштів, на які потерпілий має передбачене законом право, тощо), внаслідок чого могла бути чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров'ю потерпілого. Об,єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері захисту прав громадян. Об,єктивна сторона даного правопорушення полягає в умисному вчиненні будь-яких дій фізичного, психічного чи економічного характеру (застосування фізичного насильства, що не завдало фізичного болю і не спричинило тілесних ушкоджень, погрози, образи чи переслідування, позбавлення житла, їжі, одягу, іншого майна, коштів, на які потерпілий має передбачене законом право)внаслідок чого могла бути завдана чи була завдана шкода фізичному або психічному здоров,ю потерпілого, а також у невиконанні захисного припису особою, стосовно якої він винесений. Відповідно до Закону України «Про попередження насильства в сім,ї» від 15.11.2201 р.№2789-ІІІ насильство в сім,ї будь-які дії фізичного, сексуального, психологічного чи економічного спрямування одного члена сім,ї як людини та громадянина і наносять йому моральну шкоду, шкоду його фізичному чи психічному здоров,бю. Протиправні дії за цією статтею можуть мати характер фізичного, психологічного чи економічного насильства. Фізичне насильство в сім,ї це умисне насильство, яке не завдає фізичного болю і не спричиняє тілесних ушкоджень. Психологічне насильство в сім,ї насильство, пов,язане з дією одного члена сім,ї на психіку іншого члена сім,ї шляхом словесних обрах або погроз, переслідування, залякування, якими навмисно спричиняється емоційна невпевненість, нездатність захистити себе та може завдатися або завдається шкода психічному здоров,ю. Економічне насильство в сім,ї умисне позбавлення одним членом сім,ї іншого члена сім,ї житла, їжі, одягу та іншого майна чи коштів, на які постраждалий має передбачене законом право, що може призвести до порушення фізичного чи психічного здоров,я. Суб,єктивна сторона даного правопорушення характеризується наявністю вини у формі умислу. Суб,єктом правопорушення є особа, якій виповнилося 16 років, і яка вчинила насильство до одного із членів своєї сім,ї.

Ст.245 КУпАП визначено, що завданням провадження в справах про адміністративні правопорушення є : своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до ст.251 КУпАП доказами по справі є будь які фактичні дані, на підставі яких посадова особа у визначеному законом порядку встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до відповідальності, .речовими доказами, а також іншими документами.

Єдиним доказом вчинення інкримінованого порушення особі, яка притягується до відповідальності по справі про адміністративне правопорушення, є складений протокол який не містить у собі підтверджень психологічного чи фізичного насильства в сім,ї, а також заяви особи яка вважає, що на нього вчинявся психологічний тиск. Статтею 256 КУпАП чітко передбачено зміст протоколу про адміністративне правопорушення, проте вищезазначений протокол невповній мірі відповідає вимогам зазначеної статті. Суд не може прийняти як доказування, факт зазначення у протоколі про адміністративне правопорушення вчинення психологічного насильства в сім,ї, якщо інших доказів до протоколу не надано. Допитана у суді свідок ОСОБА_3, не підтвердила фактів викладених у протоколі.

З викладених вище підстав суд вважає, що складений протокол не доводить обставину, що особа, яка притягується до адміністративної відповідальності, на час вчинення інкримінованого йому адміністративного правопорушення вчинила психічне насильство у сім,ї.

Враховуючи вище викладене, у діях ОСОБА_1, складу адміністративного правопорушення передбаченого ч.1 ст. 173-2 КУпАП України суд не вбачає.

Керуючись ст. 173-2 ч. 1 ст. 247, 283-285, КУпАП України, -

П О С Т А Н О В И В :

Провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_4 за ст. 173-2ч.1 КУпАП закрити за відсутністю складу правопорушення.

Постанова може бути оскаржена до Апеляційного суду Київської області протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Т. О. Малишенко