Справа № 136/1629/15-п
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

21 вересня 2015 року м. Липовець

Суддя Липовецького районного суду Вінницької області Кривенко Д. Т. , розглянувши матеріали, які надійшли від т.в.о. начальника Липовецького РВ УМВС України у Вінницькій області про притягнення до відповідальності

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, українку, громадянку України, працюючу в ЗАТ"Зернопродукт" МХП, проживаючу за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2, раніше не притягувану до адміністративної відповідальності,

за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення, -

ВСТАНОВИВ:

08.09.2015 року на розгляд Липовецького районного суду Вінницької області надійшли матеріали справи про адміністративне правопорушення стосовно гр. ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП, у зв'язку із тим, що 06.09.2015 року о 18 годині 30 хвилин на вулиці Ілліча в місті Липовець громадянка ОСОБА_1 висловлювалась нецензурною лайкою та образливо чіплялась до громадянки ОСОБА_2, чим порушила громадський порядок та спокій громадян за що передбачена адміністративна відповідальність ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненому не визнала, суду пояснила, що інцендент із ОСОБА_2 стосовно її корови дійсно мав місце, однак точно не пригадує дати, оскільки ОСОБА_2 заподіяла ушкоджень тварині, врезультаті чого вона понесла, як матеріальні витрати та переживала психологічно за здоров'я корови. Між ними із ОСОБА_2 склались неприязні стосунки. Однак про факт складання протоколу їй взагалі не було відомо, пояснення від неї ДІМ не відбирались, від пояснень вона б не відмовлялась, оскільки шкоди завдано тварині, що належить саме їй.

Суд, вислухавши пояснення особи, яка притягується до адміністративної відповідальності, вивчивши та дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення, суд дійшов висновку про таке.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення передбачає низку визначених у законі послідовних дій відповідного органу (посадової особи). За загальним правилом фіксація адміністративного правопорушення починається зі складення уповноваженою посадовою особою протоколу про його вчинення. У ньому зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, імя, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи (частина перша статті 256 Кодексу). Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами (частина друга статті 256 Кодексу). У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це; така особа має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до нього, а також викласти мотиви своєї відмови від його підписання (частина третя статті 256 Кодексу). Протокол разом з іншими матеріалами справи, зокрема процесуально оформленими доказами, перелік яких встановлено у статті 251 Кодексу, надсилається органу (посадовій особі), уповноваженому розглядати справу про адміністративне правопорушення (частина перша статті 257 Кодексу).

Отже, з аналізу ст.256 КУпАП, слідує, що протокол про адміністративне правопорушення складається лише за обов'язкової участі особи, яка притягується до адміністративної відповідальності.

Як вбачається із протоколу про адміністративне правопорушення складеного 07.09.2015 року стосовно ОСОБА_1, він не містить жодних застережень (засвідчень підписом) уповноваженої особи про відмову ОСОБА_1 від дачі своїх пояснень чи проставлення нею підпису, вчинення будь - яких дій. Наявний серед матеріалів справи рапорт ДІМ Липовецького РВ УМВС України, який склав протокол про адміністративне правопорушення не містить дати та часу його складання, а отже не засвідчує відмову ОСОБА_1 від дачі пояснень при складанні протоколу.

За таких обставин, протокол про адміністративне правопорушення, який складений із порушенням визначеного порядку, не є належим доказом вини особи, яка притягується до адміністративної відповідальності в розумінні ст.251 КУпАП. Крім цього, наявні в матеріалах справи пояснення понятих та потерпілої також не можуть розцінюватись судом як належні та допустимі докази, оскільки такі особи не були попереджені судом про кримінальну відповідальність.

Оцінивши в сукупності усі зібрані у справі докази, суд дійшов до переконання, що провадження у справі підлягає до закриття у відповідності до положень ст.247 КУпАП, за недоведеністю вини особи, яка притягується до відповідальності та відсутності в її діях складу адміністративного правопорушення.

На підставі вищевикладеного, керуючись ст.ст. 12, 173, 221, 247, 251, 276, 284 КУпАП, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення стосовно ОСОБА_1 за ст.173 КУпАП, за відсутності події та складу адміністративного правопорушення.

Постанова судді у справах про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, за винятком постанов про застосування стягнення, передбаченого статтею 32 цього Кодексу.

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови. Апеляційна скарга, подана після закінчення цього строку, повертається апеляційним судом особі, яка її подала, якщо вона не заявляє клопотання про поновлення цього строку, а також якщо у поновленні строку відмовлено.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Суддя Д. Т. Кривенко