П ОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

Справа № 556/228/15-п

19.02.2015 року. Володимирецький районний суд Рівненської області в складі головуючої судді Котик Л.О.,

при секретарі Соловей Г.С.

розглянувши матеріали, що надійшли від судового розпорядника Володимирецького районного суду ОСОБА_1 про притягнення до адміністративної відповідальності гр.. ОСОБА_2, ІНФОРМАЦІЯ_1, жителя ІНФОРМАЦІЯ_2, адвокат, свідоцтво про зайняття адвокатською діяльністю №178 від 03.03.1995 р.

за ст.185-3 ч.1 КУпАП,

встановив:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення №0002 від 23.01.2015 року, о 12 год.15 хв. в приміщенні Володимирецького районного суду, ОСОБА_2 будучи представником по справі №556/2771, при розгляді даної справи залишив залу судового засідання без дозволу головуючого, чим проявив неповагу до учасників процесу, сказав, що йому потрібна медична допомога.

У судовому засіданні ОСОБА_2 вини у вчиненні адмінправопорушення , передбаченого ч.1 ст. 185-3 КУпАП не визнав і пояснив, що 23.01.2015 року він приймав участь у цивільній справі №556/2771 як адвокат на стороні позивача. Головуючий по даній справі був суддя Поровський В.А. Під час судового розгляду головуючий оголосив перерву і вийшов із залу судових засідань. Коли через декілька хвилин повернувся з судовим розпорядником, сказав останньому скласти протокол про адмінправопорушення на ОСОБА_2 за ч.1 ст. 185-3 КУпАП.

Він, ОСОБА_2, в цей час покинув зал судового засідання оскільки йому стало погано, викликав швидку допомогу. А тому вважає, що ніякого адмінправопорушення не скоював.

Допитані в судовому засіданні свідки ОСОБА_1 (судовий розпорядник), ОСОБА_3 (секретар судового засідання) ствердили, що адвокат ОСОБА_2 23.01.2015р. покинув зал судового засідання під час оголошення головуючим по справі, яка розглядалась, перерви.

Відповідно до ч.3 ст. 162 ЦПК України, учасниками цивільного процесу, а також інші особи, присутні в залі судового засідання, зобов'язані беззаперечно виконувати розпорядження головуючого, додержуватися в судовому засіданні встановленого порядку та утримуватися від будь-яких дій, що свідчать про явну зневагу до суду або встановлених в суді правил. За неповагу до суду винні особи притягуються до відповідальності, встановленої законом. Питання про притягнення особи до відповідальності за прояв неповаги до суду вирішується судом негайно після вчинення порушення, для чого у судовому засіданні із розгляду цивільної справи оголошується перерва.

Як зазначено в п. 16 Постанови Пленуму Верховного Суду України від 13.06.2007, №8 «Про незалежність судової влади» у кожному випадку, коли буде встановлено, що особа вчинила умисні дії, які свідчать про неповагу до суду, необхідно

вирішувати питання про притягнення винних до відповідальності за статтею 185-3 Кодексу України про адміністративні правопорушення.

Неповага до суду може виражатись у злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача, у непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого, порушенні порядку під час судового засідання, а також у вчиненні будь-ким інших дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

Як встановлено в судовому засіданні ОСОБА_2 23.01.2015 р. залишив зал судового засідання після оголошення головуючим по справі перерви.

Даний факт ствердили в судовому засіданні свідки ОСОБА_3, ОСОБА_1

Крім того, як вбачається із журналу судового засідання від 23.01.2015 р. по цивільній справі за заявою ОСОБА_4 про перегляд рішення про стягнення аліментів за нововиявленими обставинами, де адвокат ОСОБА_2 приймав участь, о 12:01:56 оголошена перерва, продовження слухання справи о 12:17:03. У протоколі про адмінправопорушення зазначено, що ОСОБА_2 залишив зал судового засідання о 12 год. 15 хв., тобто під час перерви.

Залишення ж залу судового засідання під час перерви, не створює складу адмінправопорушення, передбаченого ч.1 ст. 185-3 КУпАП, а тягне за собою процесуальні наслідки відповідно до ч.5 ст. 169 ЦПК України.

Згідно ст. 251 КупАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото і кінозйомки, відеозапису правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Враховуючи вище викладене, давши належну оцінку дослідженим доказам, суд приходить до висновкау, що в діях ОСОБА_2 відсутній склад адмінправопорушення, передбаченого ч.1 ст. 185-3 КУпАП.

А як зазначено ст. 247 КупАП провадження в справі про адміністративне правопорушення підлягає закриттю за відсутності складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 247 , 284 КУпАП, суддя, -

п о с т а н о в и в:

Закрити провадження у справі про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_2, у звязку із відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена (опротестована) до Апеляційного суду Рівненської області через районний суд. Апеляційну скаргу на постанову може бути подано протягом десяти днів з часу її винесення особою, яка притягнута до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником, або на неї може бути внесено протест прокурора.

Суддя: