А П Е Л Я Ц І Й Н И Й С У Д З А К А Р П А Т С Ь К О Ї О Б Л А С Т І
П О С Т А Н О В А

І м е н е м У к р а ї н и

06.10.2015 м. Ужгород

Апеляційний суд Закарпатської області в особі судді Гошовського Г.М. за участі особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності - ОСОБА_1, його представника - адвоката Чубірки О.І. розглянув у відкритому судовому засіданні справу № 33/777/273/2015 в якій ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1, мешканець АДРЕСА_1 непрацюючий, притягнутий до адміністративної відповідальності як такий, що вчинив правопорушення, передбачене ч.1 ст. 185-3 КУпАП.

У протоколі про адміністративне правопорушення від 03.09.2015 (а.с.1) зазначено, що ОСОБА_1 в судовому засіданні виявив неповагу до суду: як обвинувачений не виконував розпорядження головуючого, і що таке його діяння підпадає під ознаки правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 185-3 КУпАП.

Суддя Свалявського районного суду в постанові від 16.09.2015 визнав установленим, що ОСОБА_1 03.09.2015, будучи обвинуваченим, в період між 14:00 - 14:25 під час розгляду кримінального провадження не виконував розпорядження головуючого і тим виявив неповагу до суду. Такі дії суддя кваліфікував як правопорушення, передбачене ч. 1 ст. 185-3 КУпАП, і наклав на ОСОБА_1 адміністративне стягнення в вигляді штрафу в розмірі 340 грн..

В апеляційній скарзі представник ОСОБА_1 - адвокат Чубірка О.І. просить постанову судді скасувати і закрити провадження в справі за відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення. Підставою для цього зазначає те, що суддею не враховані досліджені ним показання свідків, які, на думку апелянта, неповаги ОСОБА_1 до суду не доводять.

Апеляційний суд заслухав пояснення ОСОБА_1, його представника - адвоката Чубірки О.І. на підтримання апеляційної скарги, перевірив матеріали справи, доводи апеляційної скарги і знаходить, що вона підлягає до задоволення з таких підстав.

Згідно ст. ст. 245, 252 КУпАП завданнями провадження в справі про адміністративне правопорушення і обов'язком органу, який її розглядає, є, зокрема, своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин справи і вирішення її в точній відповідності з законом.

Відповідно до вимог ст. 280 КУпАП суд при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Статтею 283 цього Кодексу передбачено, що постанова у справі про адміністративне правопорушення, окрім іншого, повинна містити опис обставин, установлених при розгляді справи.

Ці вимоги закону в справі не додержані.

Замість аналізу і оцінки фактичних даних, на основі яких ним встановлено винність ОСОБА_1 у прояві неповаги до суду, суддя обмежився вказівкою в постанові про відтворення в судовому засіданні звукозапису, яким, на його думку, підтверджується, що ОСОБА_1 не підкорявся розпорядженням головуючого. Носій такої інформації до справи не приєднаний.

Правопорушення, про яке йдеться в ч. 1 ст. 185-3 КУпАП, виражається в злісному ухиленні від явки в суд свідка, потерпілого, позивача, відповідача або в непідкоренні зазначених осіб та інших громадян розпорядженню головуючого чи в порушенні порядку під час судового засідання, а так само вчиненні будь-яких дій, які свідчать про явну зневагу до суду або встановлених у суді правил.

Приписи частини другої статті 329 КПК України зобов'язують всіх присутніх в залі судового засідання додержуватися порядку в судовому засіданні і беззаперечно підкорятися відповідним розпорядженням головуючого у судовому засіданні. Розпорядження головуючого, за допомогою яких він керує ходом судового засідання, повинні відповідати вимогам, зазначеним у ч.1 ст. 321 цього Кодексу, тобто забезпечувати додержання послідовності та порядку вчинення процесуальних дій, здійснення учасниками кримінального провадження їхніх процесуальних прав і виконання ними обов'язків, спрямовувати судовий розгляд на забезпечення з'ясування всіх обставин кримінального провадження, усуваючи з судового розгляду все, що не має значення для кримінального провадження.

Згідно з вимогами частини 1 ст. 330 КПК України, якщо обвинувачений порушує порядок у залі судового засідання або не підкоряється розпорядженням головуючого у судовому засіданні, останній попереджає обвинуваченого про те, що в разі повторення ним зазначених дій його буде видалено з зали судового засідання, а при повторному порушенні обвинуваченим порядку судового засідання він може бути видалений за ухвалою суду з зали засідання тимчасово або на весь час судового розгляду.

В протоколі про адміністративне правопорушення і постанові судді зазначено, що прояв неповаги до суду в даному випадку полягав у невиконанні ОСОБА_1 під час судового засідання розпорядження головуючого.

По суті висунутого проти нього обвинувачення ОСОБА_1 пояснив, що в судовому засіданні 03.09.2015, під час допиту свідка в одному з сфальсифікованих, на його думку, щодо нього працівниками міліції і прокурором кримінальних проваджень, він, з дозволу головуючого, звернувся до свідка з запитанням, однак головуючий перепинив його. Вважаючи це порушенням своїх процесуальних прав, він висловив протест, але неповаги до суду не виявляв і подальшому розгляду кримінального провадження не перешкоджав, тим більше, що зацікавлений у його прискоренні, оскільки воно з різних причин тривалий час зволікається, а він, перебуваючи під домашнім арештом, позбавлений спокою, можливості працевлаштуватися і гідно утримувати стару матір і себе. Після цього йому було оголошено про складання протоколу про адміністративне правопорушення за невиконання розпорядження головуючого.

Згідно з ч.6 ст. 352 КПК України допит свідка сторонами, зокрема обвинуваченим, є складовою передбаченої цією статтею процесуальної дії.

У підпунктах 9 і 10 частини 3 ст. 42 КПК України завбачено право обвинуваченого брати участь у проведенні процесуальних дій і під час їх проведення ставити запитання, подавати свої зауваження та заперечення щодо порядку проведення дій.

Відповідно до ч.8 ст. 352 КПК України під час допиту свідка головуючий має право зняти питання, що не стосуються суті кримінального провадження, виключно за протестом сторони.

Про яке саме розпорядження головуючого йдеться у даному випадку, ні в протоколі про адміністративне правопорушення, ні в постанові судді не зазначено.

Матеріали справи не містять фактичних даних про те, чи вийшли дії ОСОБА_1 за межі, передбачені в підпунктах 9 і 10 частини 3 ст. 42 КПК України, чи заявляла сторона обвинувачення з приводу допиту ним свідка протест, чи робив головуючий Коневичу М.С. зауваження, чи попередив про можливість його видалення з зали судового засідання в разі повторення ним таких дій, чи було розпорядження головуючого, про яке йдеться в постанові судді, відповідним, тобто належним з погляду приписів ч.1 ст. 321 КПК України і якого саме реагування вимагало від ОСОБА_1: підкорення чи виконання.

Апеляційний суд вважає, що пояснення ОСОБА_1 про обставини події даними, на які послався суддя в постанові і які містяться в матеріалах справи, не спростоване, тому відкинуто бути не може, а його врахування виключає встановлення в його діях факту адміністративного правопорушення, про яке йдеться в протоколі і постанові судді.

З доводом представника ОСОБА_1 - адвоката Чубірки О.І. про те, що суддею не враховані досліджені в судовому засіданні показання свідків, Апеляційний суд погоджується, відзначає, що зазначені показання не можуть вважатись доказами обвинувачення, як залишені суддею без оцінки, що в даному випадку вимогам ст. 62 Конституції України не суперечить.

Керуючись п.1 ст. 247, ст. 294 КУпАП, Апеляційний суд

П О С Т А Н О В И В:

апеляційну скаргу представника особи, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, задовольнити, постанову судді Свалявського районного суду від 16.09.2015 про накладення на ОСОБА_1 адміністративного стягнення у виді штрафу в розмірі 340 гривень за правопорушення, передбачене ч.1 ст. 185-3 КУпАП, скасувати, провадження в справі закрити за відсутністю в діянні складу адміністративного правопорушення.

Постанова набирає законної сили негайно, є остаточною й оскарженню не підлягає.

Суддя: