Каланчацький районний суд Херсонської області
_____________________________________________________________________________
Справа №: 657/2070/15-п
П О С Т А Н О В А

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

09.10.2015 Каланчацький районний суду Херсонської області

у складі:

головуючого судді Максимович І.В.,

при секретарі Лебедєвій А.С.,

за участю ОСОБА_1,

за участю прокурора Пестушко Н.А.,

розглянувши в смт. Каланчак в залі суду матеріали, які надійшли від прокуратури Каланчацького району Херсонської області про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженку: ІНФОРМАЦІЯ_2, громадянку України, проживаючу за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_3, працюючу головою ОСОБА_2 селищної ради Каланчацького району Херсонської області,

за ч. 1 ст. 172-7 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

встановив:

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення від 25 вересня 2015 року прокурорською перевіркою, що проведена у порядку нагляду за додержанням і застосуванням законів, установлено, що ОСОБА_2 селищним головою ОСОБА_1 у період із 06 липня 2015 по 21 вересня 2015 не повідомлено уповноважений орган, а саме: Мирненську селищну раду на черговій 80 сесії ОСОБА_2 селищної ради 6 скликання від 14 липня 2015, про наявність у неї реального конфлікту інтересів при прийнятті організаційно-розпорядчого рішення по відношенню до близької особи невістки ОСОБА_3

Встановлено, що відповідно до розпорядження ОСОБА_2 селищного голови ОСОБА_1 №18-о від 31.03.2014 на посаду бухгалтера ясла-садку «Калинка» з 01.04.14 прийнято ОСОБА_4

20 грудня 2014 між ОСОБА_4 та ОСОБА_5, що являється сином ОСОБА_2 селищного голови ОСОБА_1, укладено шлюб, який зареєстровано відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Чаплинського районного управління юстиції у Херсонській області про що зроблено відповідний актовий запис №129 та видано свідоцтво про шлюб серії І-КГ №092265.

Таким чином, у звязку із вступом у законну силу із 26 квітня 2015 положень Закону України «Про запобігання корупції», у прямому підпорядкуванні Миренського селищного голови ОСОБА_1 на посаді бухгалтера ясла-садка «Калинка» перебувала її невістка ОСОБА_3, що свідчить про перебування у прямому підпорядкуванні селищного голови близької особи та наявність реального конфлікту інтересів.

Надалі розпорядженням ОСОБА_2 селищного голови ОСОБА_1 № 35-о від 06.07.2015 ОСОБА_3 бухгалтеру ясла-садку «Калинка» надано відпустку терміном 20 календарних днів із виплатою матеріальної допомоги на оздоровлення в розмірі посадового окладу, що призвело до виникнення реального конфлікту інтересів, про який відповідно до Закону остання мала повідомити колегіальний орган, а саме Мирненську селищну раду.

Тобто, ОСОБА_1 з 06 липня 2015 по 22 вересня 2015, являючись посадовою особою місцевого самоврядування, будучи згідно з п.п. «б», «в» п.1 ч.1 ст.3Закону України «Про запобігання корупції» субєктом відповідальності за корупційні правопорушення, всупереч вимогам ст.28 вищевказаного Закону не повідомила Мирненську селищну раду про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

ОСОБА_1 в судовому засіданні провину свою визнала в повному обсязі.

Судом встановлено, ОСОБА_2 селищним головою ОСОБА_1 у період із 06 липня 2015 по 21 вересня 2015 не повідомлено уповноважений орган, а саме: Мирненську селищну раду на черговій 80 сесії ОСОБА_2 селищної ради 6 скликання від 14 липня 2015, про наявність у неї реального конфлікту інтересів при прийнятті організаційно-розпорядчого рішення по відношенню до близької особи невістки ОСОБА_3

Встановлено, що відповідно до розпорядження ОСОБА_2 селищного голови ОСОБА_1 №18-о від 31.03.2014 на посаду бухгалтера ясла-садку «Калинка» з 01.04.14 прийнято ОСОБА_4

20 грудня 2014 між ОСОБА_4 та ОСОБА_5, що являється сином ОСОБА_2 селищного голови ОСОБА_1, укладено шлюб, який зареєстровано відділом державної реєстрації актів цивільного стану реєстраційної служби Чаплинського районного управління юстиції у Херсонській області про що зроблено відповідний актовий запис №129 та видано свідоцтво про шлюб серії І-КГ №092265.

Таким чином, у звязку із вступом у законну силу із 26 квітня 2015 положень Закону України «Про запобігання корупції», у прямому підпорядкуванні Миренського селищного голови ОСОБА_1 на посаді бухгалтера ясла-садка «Калинка» перебувала її невістка ОСОБА_3, що свідчить про перебування у прямому підпорядкуванні селищного голови близької особи та наявність реального конфлікту інтересів.

Надалі розпорядженням ОСОБА_2 селищного голови ОСОБА_1 № 35-о від 06.07.2015 ОСОБА_3 бухгалтеру ясла-садку «Калинка» надано відпустку терміном 20 календарних днів із виплатою матеріальної допомоги на оздоровлення в розмірі посадового окладу, що призвело до виникнення реального конфлікту інтересів, про який відповідно до Закону остання мала повідомити колегіальний орган, а саме Мирненську селищну раду.

Тобто, ОСОБА_1 з 06 липня 2015 по 22 вересня 2015, являючись посадовою особою місцевого самоврядування, будучи згідно з п.п. «б», «в» п.1 ч.1 ст.3Закону України «Про запобігання корупції» субєктом відповідальності за корупційні правопорушення, всупереч вимогам ст.28 вищевказаного Закону не повідомила Мирненську селищну раду про наявність у неї реального конфлікту інтересів.

Частиною 2 статті 12 Закону України «Про службу в органах місцевого самоврядування» передбачено, що на посадових осіб місцевого самоврядування поширюються вимоги та обмеження встановлені Законом України «Про запобігання корупції».

Так, відповідно до п. 4 ч.1 ст.1 Закону України «Про запобігання корупції» (далі за текстом Закону) корупційним правопорушенням визнається діяння, що містить ознаки корупції, вчинене особою, зазначеною у частині першій статті 3 цього Закону, за яке законом установлено кримінальну, дисциплінарну та/або цивільно-правову відповідальність.

Відповідно до п. 8 ч.1 ст.1 цього ж Закону реальним конфліктом інтересів визначено суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи не вчинення під час виконання зазначених повноважень.

Статтею 27 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що особи зазначені у підпунктах «а», «в»-«з» пункту 1 частини першої статті 3 цього Закону, не можуть мати у прямому підпорядкуванні близьких їм осіб або бути прямо підпорядкованими у звязку з виконанням повноважень близьким особам.

До числа близьких осіб у розумінні п. 3 ч.1 ст. 1 Закону окрім осіб, які спільно проживають, віднесено незалежно від зазначених умов, окрім інших осіб, і невістку.

Пряме підпорядкування передбачає наявність відносин прямої організаційної або правової залежності підлеглої особи від її керівника, в тому числі через вирішення (участь у вирішенні) питань прийняття на роботу, звільнення з роботи, застосування заохочень, дисциплінарних стягнень, надання вказівок, доручень тощо, контролю за їх виконанням (п.2 ч.1 ст. 1 Закону).

Відповідно до статті 12-1 Закону України «Про запобігання корупції» в редакції Закону №1700-VII від 14.10.2014 посадові особи місцевого самоврядування зобовязані дотримуватися правил запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, передбачених Законом України "Про запобігання корупції".

Частиною 1 статті 28 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що особи, зазначені у пунктах 1,2 частини першої статті 3 цього Закону, зобовязані вживати заходів щодо недопущення виникнення реального, потенційного конфлікту інтересів, повідомляти не пізніше наступного робочого дня з моменту, коли особа дізналася чи повинна була дізнатися про наявність у неї реального чи потенційного конфлікту інтересів безпосереднього керівника, а у випадку перебування особи на посаді, яка не передбачає наявності у неї безпосереднього керівника, або в колегіальному органі Національне агентство чи інший визначений законом орган або колегіальний орган, під час виконання у якому виник конфлікт інтересів, відповідно, не вчиняти дій та не приймати рішень в умовах реального конфлікту інтересів, вжити заходів щодо врегулювання реального чи потенційного конфлікту інтересів.

До числа таких осіб пп. «б», «в» п.1 ч.1 ст. 3 Закону віднесено субєктів, на яких поширюється дія цього Закону, селищних голів, посадових осіб місцевого самоврядування.

Таким чином, сама наявність відносин прямого підпорядкування між селищним головою, посадовою особою місцевого самоврядування та близькою йому особою, тобто спільної роботи близьких осіб, вже свідчить про наявність потенційного конфлікту інтересів про який повідомлено своєчасно не було.

Частиною 1 статті 65 Закону України «Про запобігання корупції» визначено, що за вчинення корупційних або повязаних з корупцією правопорушень особи, зазначені в частині першій статті 3 цього Закону, притягаються до кримінальної, адміністративної, цивільно-правової та дисциплінарної відповідальності у встановленому законом порядку.

За порушення вимог щодо запобігання та врегулювання конфлікту інтересів, а саме неповідомлення особою у встановлених законом випадках та порядку про наявність у неї реального конфлікту інтересів, у статті 172-7 КУпАП передбачено настання адміністративної відповідальності.

При цьому у примітці до цієї статті визначено, що субєктом правопорушень у цій статті є особи, зазначені у пунктах 1, 2 частини першої статті 3 Закону України "Про запобігання корупції", а під реальним конфліктом інтересів слід розуміти суперечність між приватним інтересом особи та її службовими чи представницькими повноваженнями, що впливає на обєктивність або неупередженість прийняття рішень, або на вчинення чи невчинення дій під час виконання вказаних повноважень.

Відповідно до положень частини 2 статті 19 Конституції України органи місцевого самоврядування та їх посадові особи зобовязані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.

Частиною 6 статті 42 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» визначено, що при здійсненні наданих повноважень сільський, селищний, міський голова є підзвітним, підконтрольним і відповідальним перед територіальною громадою, відповідальним - перед відповідною радою, а з питань здійснення виконавчими органами ради повноважень органів виконавчої влади - також підконтрольним відповідним органам виконавчої влади.

Відповідно до ст. 10 КУпАП, адміністративне правопорушення визнається вчиненим умисно, коли особа, яка його вчинила, усвідомлювала протиправний характер своєї дії чи бездіяльності, передбачала її шкідливі наслідки і бажала їх або свідомо допускала настання цих наслідків.

В діях ОСОБА_1 вбачаються ознаки адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП неповідомлення особою безпосереднього керівника у випадках, передбачених законом, про наявність конфлікту інтересів.

Враховуючи вищевикладене, положення ч. 2 ст. 33 КУпАП, характер вчиненого правопорушення, яке є суспільно небезпечним, особу порушника, яка до адміністративної відповідальності притягується вперше, ступінь її вини, майновий стан, відсутність пом»якшуючих та обтяжуючих відповідальність обставин, суд дійшов висновку про необхідність притягнення порушника до адміністративної відповідальності та накладення адміністративного стягнення в межах санкції статті у виді штрафу, що буде достатнім для попередження вчинення ОСОБА_1 нових адміністративних правопорушень.

Крім того, у відповідності до ст. 40-1 КУпАП та п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» з ОСОБА_1 підлягає стягненню на користь держави судовий збір в сумі 243, 60 грн..

Керуючись ст. ст. 40-1, ч. 1 ст. 172-7, 283, 284 КУпАП, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України «Про судовий збір», суд -

П о с т а н о в и в :

Визнати винною ОСОБА_6 у вчиненні адміністративного правопорушення передбаченого ч. 1 ст. 172-7 КУпАП.

Притягнути ОСОБА_6 до адміністративної відповідальності за ч. 1 ст. 172-7 КУпАП та накласти адміністративне стягнення у виді ста неоподаткованих мінімумів доходів громадян, що становить 1700 грн..

На підставі ч.1 ст. 307 КУпАП штраф має бути сплачений не пізніше як через пятнадцять днів з дня вручення правопорушнику постанови про накладення штрафу, а вразі оскарження, або опротестування такої постанови не пізніше як через пятнадцять днів з дня повідомлення про залишення скарги, або протесту без задоволення.

На підставі ст. 308 КУпАП у разі несплати правопорушником штрафу у строк, установлений ч. 1 ст. 307 КУпАП, постанова буде направлена до відділу державної виконавчої служби для примусового виконання

У порядку примусового виконання постанови про стягнення штрафу за вчинення адміністративного правопорушення стягнути подвійний розмір штрафу, який становить 3 400грн..

Стягнути з ОСОБА_1 на користь держави судовий збір в сумі 243 грн. 60 коп.. на р/р 0186, МФО 852010, КЕКД 22030001, банк одержувача ГУ ДКУ у Херсонській області, одержувач УДКСУ у Каланчацькому районі, код 37686257, призначення платежу судовий збір, п. 5 ч. 2 ст. 4 Закону України "Про судовий збір".

Постанова може бути оскаржена в 10 - ти денний термін з дня її винесення до Апеляційного суду Херсонської області, шляхом подачі апеляційної скарги, через Каланчацький районний суд Херсонської області, відповідно до ст. 294 КУпАП.

Суддя Каланчацького

районного суду ОСОБА_7

Строк пред'явлення постанови до виконання "____"__________200__р.

Постанова набирає чинності "_____"_______________200_р.