П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

Справа № 185/10436/15-п

29 вересня 2015 року м. Павлоград

Суддя Павлоградського міськрайонного суду Дніпропетровської області Косюк А. П., розглянувши матеріали справи про адміністративне правопорушення у відношенні

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянство України, місце роботи: не працює, проживає за адресою: ІНФОРМАЦІЯ_2,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ст. 173 Кодексу України про адміністративні правопорушення,

В С Т А Н О В И В:

27.09.2015 року о 18:00 год. ОСОБА_1, знаходячись за адресою: Дніпропетровська область м. Павлоград, вул. Будівельна, 22/30 влаштував сварку зі своєю сестрою ОСОБА_2, яка мешкає за вищезазначеною адресою, під час якої висловлювався на її адресу нецензурною лайкою, чим порушив громадський порядок. Зазначені дії органом внутрішніх справ кваліфіковані за ст. 173 КУпАП.

В судовому засіданні ОСОБА_1 вищезазначені обставини підтвердив, свою провину визнав, у скоєному розкаявся.

Відповідно до загального визначення адміністративного правопорушення у ст.9 КУпАП обовязковою ознакою складу правопорушення, у тому числі передбачених ст. 173 КУпАП, є вчинення особою певної дії або її бездіяльність, які згідно зі ст.256 КУпАП мають бути конкретно визначені у протоколі.

Статтею 173 КУпАП передбачено адміністративну відповідальність за дрібне хуліганство, тобто нецензурна лайка в громадських місцях, образливе чіпляння до громадян та інші подібні дії, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Відповідно до ст. 251 КУпАП, доказами в справі про адміністративне правопорушення, є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. Ці дані встановлюються протоколом про адміністративне правопорушення, поясненнями особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, потерпілих, свідків, висновком експерта, речовими доказами, показаннями технічних приладів та технічних засобів, що мають функції фото- і кінозйомки, відеозапису чи засобів фото- і кінозйомки, відеозапису, які використовуються при нагляді за виконанням правил, норм і стандартів, що стосуються забезпечення безпеки дорожнього руху, протоколом про вилучення речей і документів, а також іншими документами.

Відповідно до ст. 252 КУпАП, орган (посадова особа) оцінює докази за своїм внутрішнім переконанням, що ґрунтується на всебічному, повному і об'єктивному дослідженні всіх обставин справи в їх сукупності, керуючись законом і правосвідомістю.

Крім того, відповідно до вимог ст. 256 КУпАП у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються дата і місце його складення, посада, прізвище, імя, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності; місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності. А у разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це.

Суд дослідивши матеріали справи про адміністративне правопорушення та докази наявні у матеріалах справи, приходить до висновку, що посадова особа Павлоградського МВ ГУМВС України у Дніпропетровській області не надала доказів, які підтверджують вчинення ОСОБА_1 порушення, передбаченого статтею 173 КУпАП, а саме: докази які наявні у матеріалах справи не можуть свідчити про дії ОСОБА_1, тобто нецензурну лайку в громадських місцях, що порушує громадський порядок і спокій громадян, так як особа, яка притягається до адміністративної відповідальності застосувала нецензурну лайку до своєї сестри в межах приватного житла, де вона проживає, тому суд вважає, що докази наявні у матеріалах справи не можуть бути підставою для встановлення вини у вчиненні адміністративного правопорушення.

Згідно п.1 ч.1 ст.247 КУпАП, провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у випадку відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, приходжу до висновку про необхідність закриття провадження по справі у звязку з відсутністю в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення.

На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 247, 252, 283, 284 КУпАП, суддя -

П О С Т А Н О В И В:

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1 за ст. 173 КУпАП закрити у зв'язку з відсутністю події та складу адміністративного правопорушення на підставі п. 1 ч.1 ст. 247 КУпАП..

Постанова може бути оскаржена протягом 10 днів з дня її винесення до Апеляційного суду Дніпропетровської області, шляхом подання апеляційної скарги через Павлоградський міськрайонний суд Дніпропетровської області.

Постанова суду набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги, якщо апеляційну скаргу, не було подано протягом десяти днів.

У разі подання апеляційної скарги, постанова, якщо вона не скасована, набирає законної сили після розгляду справи апеляційним судом.

Суддя: ОСОБА_3