Код суду 233 № 233/4957/15-п
П О С Т А Н О В А

09 вересня 2015 року м.Костянтинівка

Суддя Костянтинівського міськрайонного суду Донецької області Міросєді А. І., розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов із Костянтинівського МВ ГУМВС України в Донецькій області, відносно:

ОСОБА_1, яка народилася 18 травня 1958 року у м. Костянтинівка Донецької області, громадянки України, не працюючої, проживає ІНФОРМАЦІЯ_1, якій розяснені права згідно ст. 268 КУпАП та ст. 63 Конституції України, за ст. 173 КУпАП, -

в с т а н о в и в :

Згідно протоколу про адміністративне правопорушення ДО № 203549, складеного о/у ВКМСД Костянтинівського МВ ГУМВС України в Донецькій області ОСОБА_2 04 серпня 2015 року, гр-ка ОСОБА_1 26 липня 2015 року приблизно о 19.00 год. у громадському місті висловила нецензурну лайку на адресу неповнолітньої ОСОБА_3, ІНФОРМАЦІЯ_2, за що передбачена адміністративна відповідальність за ст. 173 КУпАП.

У судовому засіданні ОСОБА_1 повідомила, що протягом тривалого часу між нею та сусідами, які проживають поверхами вище, у т.ч. ОСОБА_3, склалися неприязні стосунки на побутовому ґрунті. 26 липня 2015 року у підїзді будинку за місцем проживання між нею та ОСОБА_3 виникла словесна сварка, в ході якої вона виразилася на адресу останньою грубою, але не нецензурною лайкою. Мети порушувати громадський порядок і спокій громадян у неї не було.

Вислухавши пояснення ОСОБА_1, дослідивши матеріали адміністративної справи, приходжу до наступного.

Відповідальність за ст. 173 КУпАП настає в разі висловлення нецензурної лайки в громадських місцях, образливого чіпляння до громадян та інших подібних дій, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Об'єктом цього правопорушення є суспільні відносини у сфері громадського порядку. Громадський порядок - це обумовлена потребами суспільства система врегульованих правовими та іншими соціальними нормами система відносин, що складаються у громадських місцях в процесі спілкування людей, і яка має на меті забезпечення спокійної обстановки суспільного життя, нормальних умов для праці і відпочинку людей, для діяльності державних органів, а також підприємств, установ та організацій. Відмінною особливістю дрібного хуліганства від хуліганства, що наказується в кримінальному порядку, є те, що воно не має характеру грубого порушення громадського порядку, яке причиняє суттєву шкоду суспільним відносинам, правовим та законним інтересам громадян. Дрібне хуліганство необхідно відрізняти від таких схожих дій, як самоправство, приниження гідності, нанесення побоїв, або інших проступків, які мають наслідком адміністративну відповідальність (поява у нетверезому стані у громадських місцях, порушення правил руху і т. ін.).

Об'єктивна сторона правопорушення, передбаченого даною статтею, полягає у нецензурній лайці в громадських місцях, образливому ставленні до громадян та інших діях, що порушують громадський порядок і спокій громадян.

Найбільш розповсюдженою формою дрібного хуліганства є нецензурна лайка у громадських місцях, під якою необхідно розуміти найбільш цинічні лайки, що належать, як правило, до сфери статевих відносин, непристойні висловлювання, один із найогидніших різновидів словесної брутальності. Іншою формою цього правопорушення є образливе ставлення до громадян, під яким необхідно розуміти докучливу поведінку, повязану з образливими діями, що зневажають честь і гідність людини та утискають будь-чию волю, до того ж у грубій розвязній манері. Це може бути: хапання за одяг, насильницьке утримання за руки, демонстративне зривання головного убору, вимога дати цигарку або пускання в обличчя диму від неї, непристойна пропозиція дівчині та інші подібні дії. Для всіх цих випадків характерним є ігнорування волі та бажання оточення, прагнення нав'язати свою волю, а точніше свавілля.

Конкретні прояви цього правопорушення надзвичайно різноманітні. Таке розмаїття законодавець визначив терміном «інші подібні дії», до яких необхідно віднести: насильницьке вторгнення в громадські місця всупереч забороні певних осіб, які слідкують за порядком; безпідставне порушення спокою громадян телефонними дзвінками, лихослів'я по телефону; співання непристойних пісень; вигуки, свист під час демонстрації кінофільмів; ґвалт, крики з хуліганських мотивів біля вікон громадян у нічний час; справляння природних потреб у не відведених для цього місцях; поява у громадському місці в оголеному вигляді; самовільна без потреби зупинка комунального транспорту; нанесення непристойних малюнків на тротуари, стіни, паркани, двері чи вчинення написів нецензурного змісту; неправдиве повідомлення про смерть родичів, знайомих, якщо це не призвело до тяжких наслідків; грубе порушення черг, яке супроводжується ображанням громадян та проявленням неповаги до них; знищення або пошкодження з хуліганських мотивів якого-небудь майна у незначних розмірах тощо.

Обовязковою ознакою об'єктивної сторони цього правопорушення є місце його скоєння, а саме - громадське місце, яке дістало законодавче визначення як частина (частини) будь-якої будівлі, споруди, яка доступна або відкрита для населення вільно, чи за запрошенням, або за плату, постійно, періодично або час від часу, зокрема підїзди, а також підземні переходи, стадіони.

Субєктивна сторона правопорушення характеризується наявністю вини у формі прямого або непрямого умислу. Особа усвідомлює, що її дії протиправні, вона передбачає, що в результаті їх здійснення будуть порушені громадський порядок і прагне до цього. Елементом субєктивної сторони дрібного хуліганства є також мотив задоволення індивідуальних потреб самоствердження шляхом ігнорування гідності інших людей.

Із доданого до протоколу пояснення ОСОБА_4, яка є матірю ОСОБА_3, та висновку від 04 серпня 2015 року о/у ВКМСД Костянтинівського МВ ГУМВС України в Донецькій області ОСОБА_2 вбачається, що між сусідами ОСОБА_4 та ОСОБА_1 на протязі тривалого часу склалися неприязні відносини один до одного. 26 липня 2015 року близько 19 год. між ОСОБА_1 та ОСОБА_3 виник словесний конфлікт, в ході якого н/л відповіла сусідці грубо, у відповідь на що ОСОБА_1 грубо висловилася на її адресу.

Таким чином із матеріалів, доданих до протоколу про адміністративне правопорушення, вбачається, що в діях ОСОБА_1 відсутня субєктивна сторона правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, а існує лише особиста неприязнь, із чого вбачається, що дії ОСОБА_1, вчинені 26 липня 2015 року близько 19 год. відносно н/л ОСОБА_3, не містять складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП.

У відповідності до ст. 245 КУпАП завданнями провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і обєктивне зясування обставин кожної справи, вирішення її відповідно до закону.

Відповідно до вимог п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю у разі відсутності події і складу адміністративного правопорушення.

Отже, оскільки вчинене ОСОБА_1 фактично не відповідає складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 173 КУпАП, то провадження по справі підлягає закриттю відповідно до п.1 ч.1 ст. 247 КУпАП.

Керуючись ст.ст. 9, 247 п.1, 283, 284 КУпАП, -

п о с т а н о в и в :

Провадження у справі про адміністративне правопорушення відносно ОСОБА_1, яка народилася 18 травня 1958 року у м. Костянтинівка Донецької області, за ст. 173 КУпАП - закрити у звязку з відсутністю в діях останньої складу адміністративного правопорушення.

Постанова може бути оскаржена протягом десяти днів з дня її винесення. Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги. Постанова може бути предявлена до виконання протягом трьох місяців з моменту набрання постановою чинності.

Суддя