печерський районний суд міста києва
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

28 липня 2015 року

Суддя Печерського районного суду м. Києва Бабенко С.Ш.,

розглянувши матеріали, які надійшли з відділу ДАІ Печерського РУ ГУМВС України в м.Києві, про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, уродженця м. Києва, громадянина України, який проживає за адресою: АДРЕСА_1, за вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 124 КУпАП, -

в с т а н о в и в:

25.06.2015р. о 10 г 20 хв ОСОБА_1., керуючи автомобілем марки ВАЗ 21013, державний реєстраційний номер НОМЕР_1, та рухаючись по вул. С.Струтинського - провулок Бастіонний м. Києва, на перехресті рівнозначних доріг не надав дорогу автомобілю, що наближався праворуч, не врахував дорожньої обстановки, внаслідок чого скоїв зіткнення з автомобілем KIA Sorento?, державний реєстраційний номер НОМЕР_2, під керуванням водія ОСОБА_3, у зв'язку з чим вказані транспортні засоби отримали механічні пошкодження, чим порушив п.п. 2.3 б, 16.12, 16.15 Правил дорожнього руху України.

У судовому засіданні ОСОБА_1 свою вину у вчиненому правопорушенні не визнав, зазначив, що після проїзду світлофору на перехресті вулиць Бастіонній ата Струтинського на зелений сигнал світлофору, він рухався по вул. Струтинського напрямом в сторону бульвару Дружби Народів по головній дорозі, повільно набираючи швидкість руху до 20-40 км/г при вільній смузі дороги в напряму його руху. Побачив, як з провулка Бастіонний виїхав автомобіль KIA Sorento, який виїзжав на перехрестя з провулка з вимкненим поворотом наліво. Оскільки він їхав по головній дорозі і будь-яких знаків на перехресті вул.Струтинського та пров.Бастіонний в напряму його руху не було, він продовжив свій рух, будучи впевненим, що автомобіль KIA Sorento рухається по другорядній дорозі та має надати йому перевагу в русі. Але автомобіль KIA Sorento також на незначній швидкості продовжив свій рух, повертаючи на перехресті вліво, оцінивши обстановку, він загальмував, але зіткнення уникнути не вдалося.

Вважає винним у цій дорожній обстановці водія автомобіля KIA Sorento, який виїжджаючи з другорядної дороги, повинен був пропустити його автомобіль, оскільки він рухався по головній дорозі. Також в судовому засіданні підтвердив, що цей напрям руху для нього був раніше відомим та на виїзді з пров. Бастіонного на вул. Струтинського знаку «дай дорогу» раніше і в день зіткнення автомобілів не було, його було встановлено значно пізніше ДТП дорожними службами, з приводу чого він надав суду відповідні фото місця, де сталася ДТП за його участю.

Допитаний в судовому засіданні водій автомобіля KIA Sorento ОСОБА_3 в судовому засіданні пояснив, що він виїзжав з провулка Бастіонний на вул. Струтинського, впевнившись, що поміх справа і зліва не має, він виїхав з включеним поворотом наліво на перехрестя на незначній швидкості до 10 км/г та на момент закінчення маневру повороту побачив в 7-8 м від свого автомобіля автомобіль ВАЗ, який рухався на нього, прийняв заходи гальмування, але запобігти ДТП не вдалося. При виїзді з провулка Бастіонного будь-яких знаків пріоритету або заборони руху не було, тому він виїжджаючи на перехрестя, керувався тим, що рухається по рівнозначній дорозі. Знак «Дай дорогу» по пров. Бастіонному на виїзд на перехрестя на вул. Струтинського було встановлено дорожними службами вже після ДТП. Відносно нього протокол про адмінправопорушення не складався, вважає винним у ДТП водія автомобіля ВАЗ.

Вислухавши пояснення осіб, яки приймали участь у судовому засіданні, та за участю яких сталося ДТП, дослідивши матеріали справи, надані водіями автомобілів фото з місця ДТП, суд приходить до наступних висновків.

Відповідно до п. 16.12 Правил дорожнього руху України на перехресті рівнозначних доріг водій нерейкового транспортного засобу зобов'язаний дати дорогу транспортним засобам, що наближаються праворуч.

За вимогами цього пункту для надання переваги в русі дозволяється зупинятися як в межах перехрестя, так і перед ним, але головною умовою є недопущення створення перешкод транспортним засобам, які мають перевагу, а також пішоходам. Не виключається одночасний проїзд перехрестя транспортними засобами з різних напрямків за умови, що траєкторії їх руху не перетинаються або зливаються.

Відповідно до п. 16.15 ПДР якщо неможливо визначити наявність покриття на дорозі (темна пора доби, грязь, сніг тощо), а знаки пріоритету відсутні, водій повинен вважати, що перебуває на другорядній дорозі.

Крім того, п.1.10 ПДР визначено терміни :

автомобільна дорога, вулиця (дорога) - частина території, зокрема в населеному пункті, з усіма розташованими на ній спорудами та засобами організації дорожнього руху, призначена для руху транспортних засобів і пішоходів та обмежена по ширині зовнішнім краєм тротуарів чи краєм смуги відводу;

головна дорога - дорога з покриттям відносно ґрунтової або та, що позначається знаками 1.22, 1.23.1-1.23.4 і 2.3. Наявність на другорядній дорозі покриття безпосередньо перед перехрестям не прирівнює її за значенням до перехрещуваної;

дати дорогу - вимога до учасника дорожнього руху не продовжувати або не відновлювати рух, не здійснювати будь-яких маневрів (за винятком вимоги звільнити займану смугу руху), якщо це може примусити інших учасників дорожнього руху, які мають перевагу, змінити напрямок руху або швидкість;

перехрестя - місце перехрещення, прилягання або розгалуження доріг на одному рівні, межею якого є уявні лінії між початком заокруглень країв проїзної частини кожної з доріг. Не вважається перехрестям місце прилягання до дороги виїзду з прилеглої території;

прилегла територія - територія, що прилягає до краю проїзної частини та не призначена для наскрізного проїзду, а лише для в'їзду до дворів, на стоянки, автозаправні станції, будівельні майданчики тощо або виїзду з них.

Також п. 2.3 б) визначено зобов'язання водія для забезпечення безпеки дорожнього руху бути уважним, стежити за дорожньою обстановкою, відповідно реагувати на її зміну… і не відволікатися від керування цим засобом у дорозі.

Судом встановлено, що водії транспортних засобів при проїзді нерегульованого перехрестя доріг по вул. С.Струтинського та пров. Бастіонного в м.Києві, дороги на якому не були оздоблені знаками пріоритету на момент ДТП, мали однакове асфальтове покриття та розмітку, здійснювали рух по рівнозначним дорогам, а тому водій автомобіля KIA Sorento мав перевагу в русі перед ОСОБА_1

За таких обставин водій автомобілю ВАЗ 21013 ОСОБА_1 повинен був дотримуватись вимог п.16.12 Правил дорожнього руху України щодо проїзду перехрестя рівнозначних доріг, оскільки проїзна частина, по якій їхав ОСОБА_3 є дорогою в розумінні п. 16.12 ПДР, а не частиною житлової зони, тобто дворових територій, а тому правила пріоритету п.10.2 ПДР в цій дорожній обстановці не діють і водії повинні керуватися правилами щодо проїзду перехрестя рівнозначних доріг, що підтверджено представленими до матеріалів справи фото місця події, та визначено схемою доріг на карті міста Києва. Відсутність відповідної дорожньої розмітки на цьому перехресті а також знаків пріоритету на момент ДТП також визначає собою рівнозначність цих доріг, та за умови цього водії транспортних засобів зобов'язані були дотримуватися правил, які регулюють рух саме в такій дорожній ситуації, оскільки відповідно до п. 1.4 ПДД кожний учасник дорожнього руху має право розраховувати на те, що й інші учасники виконують ці Правила.

Посилаючись на порушення ПДР України саме водієм автомобіля KIA Sorento, який, рухаючись по другорядній дорозі, не надав дорогу його транспортному засобу, який рухався по головній дорозі, не був уважним та не стежив за дорожньою обстановкою, що в подальшому і спричинило ДТП з його автомобілем, та у свою чергу, виключає наявність складу адміністративного правопорушення в його діях, ОСОБА_1 зазначає про свою невинуватість.

Між тим, доводи ОСОБА_1 про порушення ПДР України водієм KIA Sorento є неспроможними, оскільки ці обставини не можуть бути предметом розгляду справи щодо ОСОБА_1 Вирішення питання про наявність порушення ПДР України в діях конкретного водія та складання протоколу про адміністративну відповідальність для притягнення винуватих осіб до адміністративної відповідальності належить виключно до компетенції органів Державтоінспекції, а судові органи розглядають справи про адміністративне правопорушення лише в межах обставин та щодо порушень, зазначених у протоколі. Як вбачається із матеріалів справи будь-яких даних про притягнення водія автомобіля KIA Sorento ОСОБА_3 до адміністративної відповідальності, про складання відносно нього протоколу та направлення його на розгляд суду немає, про це в судовому засіданні також підтвердили обидва водії автомобілів - учасників ДТП.

Також при розгляді справи судом заяв від ОСОБА_1 та ОСОБА_3 про необхідність витребування додаткових доказів, проведення експертних досліджень, які б мали додаткові дані для правильного вирішення справи судом, не надходило.

За таких обставин суд прийшов до висновку про доведеність вини ОСОБА_1 у вчиненні правопорушення за встановлених судом обставин, яка підтверджуються фактичними даними протоколу про адміністративне правопорушення, схеми дорожньо-транспортної пригоди щодо розташування транспортних засобів після зіткнення автомобілів, характеру та локалізації пошкоджень, які мали автомобілі після дорожньо-транспортної пригоди, поясненнями учасників ДТП, на підставі яких судом встановлено, що ОСОБА_1 останній допустив порушення п.п. 2.3.б, 16.12, 16.15 Правил дорожнього руху України, що спричинило пошкодження транспортних засобів.

З урахуванням фактичних обставин справи суд кваліфікує дії ОСОБА_1 за ст.124 КУпАП, як порушення учасником дорожнього руху правил дорожнього руху, що спричинило пошкодження транспортних засобів.

При накладенні стягнення за адміністративне правопорушення суд враховує ненавмисний характер вчиненого правопорушення, дані про особу порушника, який має самостійний заробіток, за його твердженням вперше притягується до адміністративної відповідальності за порушення правил дорожнього руху, ступінь його вини, майновий стан, обставини, які пом'якшують відповідальність, відсутність обставин, що обтяжують відповідальність, і вважає необхідним і достатнім з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, та запобігання вчиненню ним нових правопорушень, застосування адміністративного стягнення у виді штрафу.

Керуючись ст.ст.23, 33, 124, 268, 283, 284, 287, 289, 294 КУпАП,

п о с т а н о в и в :

ОСОБА_1 визнати винним у вчиненні правопорушення, передбаченого ст.124 КУпАП, та накласти адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 340 (триста сорок) грн.

Стягнути з ОСОБА_1 у дохід держави судовий збір у розмірі 36,54 грн (тридцять шість грн 54 коп).

Постанова може бути оскаржена особою, щодо якої її винесено, її захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови і набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги.

Апеляційна скарга подається до апеляційного суду м. Києва через Печерський районний суд м. Києва.

Суддя С.Ш. Бабенко