Справа №359/6192/15-п
Провадження № 3/359/1840/2015
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

08 липня 2015 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Гончаров О.М., за участю представника митниці ОСОБА_1 , представника особи, що притягується до відповідальності-захисника ОСОБА_2 , розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Київської митниці ДФС, про порушення митних правил за ст. 471 МК України щодо громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 Ненад Ненад (PAVLOVIC NENAD), ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: ОСОБА_3, м. Белград ,місце постійного проживання: ОСОБА_3, вул. Крушевачка, буд.41, працює приватним підприємцем в ОСОБА_3 м. Белград, паспорт громадянина ОСОБА_3 №011837249, виданий 29.09.2014 року , персональний номер 422

ВСТАНОВИВ :

17.06. 2015 року о 21 год. 00 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу "Відліт" терміналу "D" ДП МА "Бориспіль", громадянин ОСОБА_3 ОСОБА_4 Ненад (PAVLOVIC NENAD), який прилетів в Україну з Туреччини, м. Стамбул літаком авіакомпанії «Турецькі авіалінії», рейсом №459, своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний коридор України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо вивезення з митної території України та своїми діями засвідчив факти, що мають юридичне значення. Після перетину пасажиром „білої лінії", яка позначає закінчення зони спрощеного митного контролю „зелений коридор" на підставі п.4 ст.336 та ст.342 Митного Кодексу України пасажиру було задано запитання щодо наявності в нього готівки, на що він відповів, що має при собі 8000 євро. Після цього пасажира було запрошено до службового приміщення залу "Відліт" терміналу "D" ДП МА "Бориспіль", де ним була видана готівка в розмірі 12600 євро . Готівка знаходились -8000 євро у гаманці, 4600 євро у відкритому конверті в одному з відділень ручної поклажі.

Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів пасажира готівка належить їй особисто. Пасажир обрала для проходження митного контролю через зону спрощеного митного контролю "зелений коридор", де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує 10 000 євро (чи еквівалент цієї суми в іншій валюті). З виявленої суми пасажиру було пропущено 10000 євро. За протоколом про порушення митних правил затримано 2600 євро.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої декларації та дозвільних документів пасажир не надав, до моменту перетину ним «білої лінії» ОСОБА_4 під час проходження митного контролю в залі «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження через «зелений коридор», готівки в обсязі, що підлягає обов'язковому письмовому декларуванню відповідно до Постанови Правління НБУ від 27.05.2008 № 148, мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

У зв;язку з цим працівниками митниці складено протокол про порушення митних правил , один примірник якого вручено під підпис особі, діями якої скоєно порушення і в якому було зазначено про час та місце розгляду справи про порушення митних правил.

Підстав для перенесення розгляду справи, направлення матеріалів для додаткової перевірки, закриття провадження в справі - судом не встановлено.

В судовому засідання представник правопорушника захисник ОСОБА_2 пояснив, що ОСОБА_4 Ненад не знав про порушення ним митних правил, що підтверджується його поясненнями в протоколі. При цьому він підтвердив джерело ( походження) грошових коштів, а саме: договором купівлі продажу нерухомого майна в м. Белград. Крім того, його бажання вести чесну та прозору підприємницьку діяльність на території України, підтверджується його діями, які полягають у отриманні дозволу на застосування праці іноземців та осіб без громадянства, наказ №76 від 19.05.2015р. Останній не мав мети приховати кошти, а навпаки ввозив їх в країну для подальшого забезпечення своєї родини, що підтверджується випискою з актового запису. Особа скоїла правопорушення вперше, тому просить повернути затримані кошти.

Заслухавши думку представника митниці , яка просить застосувати штраф і конфіскацію, дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що в діях громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 Ненад (PAVLOVIC NENAD) вбачаються ознаки правопорушення, передбаченого ст. 471 Митного кодексу України.

Так, дійсно він допустила порушення вимог ст. 366 МК України порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

З цього приводу у суду достатні підстави для визнання його винним у скоєнні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України.

Вина правопорушника підтверджується даними протоколу про порушення митних правил, та даними службової записки, особистими поясненнями ОСОБА_3 ОСОБА_4 Ненад (PAVLOVIC NENAD), та встановлена судом.

У відповідності з положеннями ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Крім того, згідно зі ст.9 Конституції України, а також ст.17 Закону України "Про міжнародні договори" від 22.12.1993 року, міжнародні договори, згода на обов'язковість яких дана Верховною Радою України, є часткою національного законодавства України. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно-правові норми мають пріоритетне значення.

17 липня 1997 року Україна ратифікувала Європейську Конвенцію "З захисту прав і основних свобод людини", а також Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, які є невід'ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов'язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

Судове рішення, яким застосовується в тому числі конфіскація майна, було б втручанням в право особи на повагу власності.

Згідно з Статтею 1 Протоколу №1 до Європейської Конвенції з захисту прав людини, кожна фізична чи юридична особа має право на повагу до своєї власності. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

В даному випадку майном ОСОБА_4 Ненада, є грошова сума в євро, яка на думку представника митниці підлягає конфіскації.

За таких обставин конфіскація є втручанням в право особи на повагу власності і, відповідно, має бути застосована ст.1 Протоколу №1 до Європейської Конвенції з захисту прав людини.

Перша і найбільш важлива вимога зазначеної правової норми полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на повагу власності має бути законним. Також передбачається, що держава уповноважена здійснювати контроль за використанням власності шляхом забезпечення виконання законів.

Питання про те, чи буде досягнута справедлива рівновага між вимогами загального інтересу і захисту фундаментальних прав особи, має значення лише при умові, що таке втручання відповідає вимогам закону і не є безпідставним.

Об'єктивна сторона правопорушення, яке вичинив ОСОБА_4 Ненад полягає в недекларуванні іноземної валюти при проходженні митного контролю в "зеленому коридорі", тобто в зоні спрощеного митного контролю, відповідальність за що передбачена ст. 471 МК України.

Згідно з ст.471 МК України, за таке правопорушення передбачено накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу і конфіскації не задекларованої валюти. За таких обставин вимоги представника митниці, щодо застосування конфіскації, ґрунтуються на законі, тому подібне втручання держави в право ОСОБА_4 Ненада на повагу власності слід розглядати як обгрунтоване і таке, яке відповідає вимогам закону.

Що стосується загального інтересу, якому могло слугувати таке втручання, Європейський Суд зазначив, що держави мають законний інтерес і в той же час обов'язок вживати заходи в цілях виявлення та контролю руху готівкових коштів через кордони, оскільки значні суми готівки можуть використовуватись для легалізації незаконних доходів, торгівлі наркотиками, фінансування тероризму, вчинення тяжких фінансових злочинів.

Загальна вимога про декларування, яка розповсюджується на будь-яку особу, що перетинає кордон держави, попереджує прихований ввіз і вивіз грошових коштів з країни і конфіскаційна міра, яку тягне недекларування грошових коштів митному органу, є частиною загальної регулятивної системи, передбаченої для боротьби з подібними правопорушеннями.

Таким чином, у відповідності з рішенням ЄСПЛ, слід визнати, що застосування конфіскації в даному випадку відповідатиме загальним інтересам. Далі слід з'ясувати чи буде, в разі застосування конфіскації, досягнута розумна співрозмірність між засобами, використаними судом для забезпечення загального інтересу, і захистом права особи на повагу власності або, іншими словами, чи не буде покладено на нього індивідуальний надмірний тягар.

Правопорушення, яке вчинив ОСОБА_4 Ненад полягало в недекларуванні митному органу 12600 євро, в готівковій формі, які він перевозив.

Слід зауважити, що ввезення готівкової іноземної валюти в Україну не є незаконним, згідно з діючим законодавством України.

Крім того, сума, яка може бути законно ввезена , чи фізично переміщена через український митний кордон, в принципі не обмежена, обмежена лише сума (10 000 євро), яка може бути ввезена без письмового декларування. Таким чином, існує лише обов'язок, щодо декларування таких коштів, залежно від суми, яка провозиться через митний кордон (встановлено порядок переміщення).

Більш того, законне походження грошових коштів, щодо яких є вимога застосування конфіскації, не оспорюється та їх незаконне походження жодним чином не підтверджена.

За матеріалами справи громадянин ОСОБА_3 ОСОБА_4 Ненад (PAVLOVIC NENAD),

до кримінальної чи адміністративної відповідальності раніше не притягувався. Письмово підтверджено продаж ним своєї квартири 15.06.2015 року в м. Белград.

Жодних даних, які б давали суду підстави вважати, що шляхом застосування конфіскації буде попереджена інша незаконна діяльність - легалізація злочинних доходів, торгівля наркотиками, фінансування тероризму, ухилення від сплати податків, тощо - відсутні.

Так, під час розгляду даної справи судом встановлено, що кошти, які знаходились у ОСОБА_4 Ненад під час проходження митного контролю провозились ним без ознак приховування. Дані, які б свідчили про незаконність походження згаданих коштів, в матеріалах справи відсутні.

Вивезення даної суми з України допускається, за умови її декларування митному органу та наявності банківської довідки на підтвердження її походження Шкода, яку ОСОБА_4 Ненад потенційно міг завдати державі, була незначною: він не ухилялася від сплати мита та інших зборів і не завдав державі іншої шкоди, якби він вивіз гроші не задекларувавши їх, органи влади лише не отримали б інформацію про те, що ці кошти опинилися на території держави. Таким чином, метою конфіскації було не відшкодування майнової шкоди, завданої державі, оскільки вона не зазнала ніяких збитків внаслідок невнесення заявником відомостей до митної декларації.

Вилучена у ОСОБА_4 Ненада валюта належить останньому як кошти за продану квартиру, що також підлягає врахуванню при прийнятті рішення про накладення відповідного стягнення.

З огляду на наведене, застосування конфіскації, предметів порушення митних правил, в даному випадку є порушенням положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, тобто є не пропорційним, оскільки покладає на громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 Ненад «індивідуальний надмірний тягар».

Накладання на правопорушника стягнення у вигляді штрафу , фактично виконає основну мету такого стягнення, викладену в ст.23 КУпАП, а саме: адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

Таке рішення відповідає вимогам ст.6 про право на справедливий суд Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, ратифіковану Законом України №475/97-ВР від 17.07.1997 року.

Водночас, застосування стягнення, передбаченого ст.471 МК, у вигляді конфіскації грошових коштів, фактично відобразиться на матеріальному достатку ОСОБА_4 Ненада і на думку суду не буде відповідати принципу індивідуалізації покарання.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» слід стягнути з особи, на якого накладено адміністративне стягнення судовий збір в розмірі 36 грн. 54 коп.

Відповідно до ч. 1 ст. 520 МК України витрати у справі про порушення митних правил відшкодовуються особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення. Витрати на оплату послуг перекладача відшкодовуються з державного бюджету.

З цього приводу, підлягає стягненню з особи, яка притягається до відповідальності, на користь Київської митниці ДФС також витрати пов;язані з перевезенням валюти до банку в м. Бориспіль на підставі ст.ст. 519, 520 МК України в розмірі 29 грн. 55 коп.

Виходячи з вищенаведеного, керуючись ст.8, 9 Конституції України ; ст. 23 КУпАП ст. ст.3,10, 471 ; Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, ратифікованою Законом України №475/97-ВР від 17.07.1997 року, протоколами №1, 2, 4, 7, 11 до Європейської Конвенції з захисту прав людини; ст.17 Закону України "Про міжнародні договори" , Постановою Пленуму Верховного суду "Про судову практику у справах про контрабанду та порушення митних правил" від 3 червня 2005 року №8(із змінами, внесеними згідно з постановою Пленуму Верховного Суду України №8 від 30 травня 2008 року),

ПОСТАНОВИВ :

ОСОБА_5 Ненад Ненад (PAVLOVIC NENAD),, ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: ОСОБА_3, м.Белград,місце постійного проживання: ОСОБА_3. вул.. Крушевачка, буд.41, працює приватним підприємцем в ОСОБА_3 м.Белград, паспорт громадянина ОСОБА_3 №011837249, виданий 29.09.2014 року , персональний номер 422 визнати винним у скоєні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України та накласти штраф у розмірі сто неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 коп., звернувши в рахунок сплати штрафу грошові кошти в розмірі 1700 грн., вилучені відповідно до протоколу про порушення митних правил №0390//15 від 17.06.2015р.,

Сума штрафу підлягає сплаті на користь держави України (одержувач: Державний бюджет України; Код ; код банку: 821018; банк отримувача: ГУ ДКСУ у Київській області; рахунок: №5004, код класифікації доходів бюджету: 21081100, код виду надходжень бюджету: 050:

Вилучену згідно протоколу про порушення митних правил №0390//15 від 17.06.2015 року валюту в розмірі 2600 ( дві тисячі шістсот) євро, - повернути громадянину ОСОБА_3 ОСОБА_4 Ненад Ненад (PAVLOVIC NENAD),, ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: ОСОБА_3, м. Белград, місце постійного проживання: ОСОБА_3. вул. Крушевачка, буд.41, працює приватним підприємцем в ОСОБА_3 м. Белград, паспорт громадянина ОСОБА_3 №011837249, виданий 29.09.2014 року , персональний номер 422

Стягнути з громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 Ненад Ненад (PAVLOVIC NENAD),, ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: ОСОБА_3, м.Белград, місце постійного проживання: ОСОБА_3. вул. Крушевачка, буд.41, працює приватним підприємцем в ОСОБА_3 м.Белград, паспорт громадянина ОСОБА_3 №011837249, виданий 29.09.2014 року , персональний номер 422 на користь державного бюджету України (р/р №0004, МФО: 821018, код за , банк: ГУДКСУ у Київській області, отримувач коштів Бориспільське УДКСУ (м. Бориспіль): 22030001) судовий збір в розмірі 36 (тридцять шість) грн. 54 коп.

Стягнути з громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 Ненад Ненад (PAVLOVIC NENAD),, ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: ОСОБА_3, м. Белград, місце постійного проживання: ОСОБА_3. вул. Крушевачка, буд.41, працює приватним підприємцем в ОСОБА_3 м.Белград, паспорт громадянина ОСОБА_3 №011837249, виданий 29.09.2014 року , персональний номер 422 -, витрати, понесені Київською митницею ДФС на транспортування предметів правопорушення у розмірі 29 грн. 55 коп. (Отримувач: Київська митниця ДФС, , код банку:821018, банк отримувача: ГУ ДКСУ у Київській області, рахунок: 9083).

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена прокурором у випадках, передбачених частиною п;ятою статті 7 КУпАП, особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред;явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Постанова суду набрала законної сили ___________________.

Суддя : О.М.Гончаров