Справа №359/5831/15-п
Провадження № 3/359/1724/2015
П О С Т А Н О В А

І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И

14 липня 2015 року м. Бориспіль

Суддя Бориспільського міськрайонного суду Київської області Гончаров О.М., за участю представника митниці ОСОБА_1 , захисника ОСОБА_2, розглянувши адміністративний матеріал, який надійшов від Київської митниці ДФС, про порушення митних правил, ст. 471 МК України, щодо громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 (Fawzy Gad Garas Elgendi), ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Египет, м.Олександрія, місце проживання: ОСОБА_3, м.Олександрія, вул. Elgeish Road, 259, працює: менеджер компанії «Algolos Food Ingredient», паспорт громадянина ОСОБА_3 №А02505078, виданий 10.10.2010р

ВСТАНОВИВ :

20 травня 2015 року о 10 год. 45 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу "Приліт" терміналу "D" ДП МА "Бориспіль", громадянин ОСОБА_3 ОСОБА_4 (Fawzy Gad Garas Elgendi) ,який прибув до України з Туреччини, м.Стамбул, літаком авіакомпанії «Turkish Airlines», рейсом №457, своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний коридор України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо вивезення з митної території України та своїми діями засвідчив факти, що мають юридичне значення. Після перетину пасажиром „білої лінії", яка позначає закінчення зони спрощеного митного контролю „зелений коридор" на підставі п.4 ст.336 та ст.342 Митного Кодексу України пасажиру було задано запитання щодо наявності в нього готівки, на що він відповів, що має при собі приблизно 10000доларів США. Після цього пасажира було запрошено до службового приміщення залу "Приліт" терміналу "D" ДП МА "Бориспіль", де ним була видана готівка в розмірі 10000 доларів США та 8380 євро, що знаходились у одному з відділень дорожньої сумки.

Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів пасажира готівка належить йому особисто. Пасажир обрав проходження митного контролю через зону спрощеного митного контролю "зелений коридор", де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує 10 000 євро (чи еквівалент цієї суми в іншій валюті). З виявленої суми пасажиру було пропущено 10000 доларів США. Та 1050 євро ( еквівалент 9996 євро станом на 20.05.2015). За протоколом про порушення митних правил вилучено 7330 євро.

На момент проходження митного контролю належним чином оформленої декларації та дозвільних документів пасажир не надав, до моменту перетину ним «білої лінії» до інспекторів митниці з приводу декларування готівки не звертався. Своїми діями громадянин ОСОБА_3 ОСОБА_4 (Fawzy Gad Garas Elgendi), під час проходження митного контролю в залі «Відліт» терміналу «D» ДП МА «Бориспіль» порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження через «зелений коридор», готівки в обсязі, що підлягає обов'язковому письмовому декларуванню відповідно до Постанови Правління НБУ від 27.05.2008 № 148, мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.

У звязку з цим працівниками митниці складено протокол про порушення митних правил , один примірник якого вручено під підпис особі, діями якої скоєно порушення і в якому було зазначено про час та місце розгляду справи про порушення митних правил.

Підстав для перенесення розгляду справи, направлення матеріалів для додаткової перевірки, закриття провадження в справі - судом не встановлено.

Громадянин ОСОБА_3 ОСОБА_4 (Fawzy Gad Garas Elgendi) до суду не з;явився, про слухання справи сповіщений належним чином.,

В судовому засідання представник особи, що притягається до відповідальності - адвокат ОСОБА_2 пояснив , що протокол був складений з порушенням ст..18 «Рішення про основи митних законодавств держав-учасниць Співдружності Незалежних держав» від 10.02.1995р, оскільки посадова особа перед складанням протоколу повинна була роз;яснити право особи в будь який час вибрати будь який митний режим або змінити його на інший, але цього зроблено не було.

ОСОБА_4 не заповнив митну декларацію внаслідок незнання та відсутності необхідної та достатньої інформації про митні правила, розміщеної перед зоною митного контролю, не звернув увагу на червоний коридор, оскільки всю ніч не спав, а також система облаштування залу «Приліт» влаштована таким чином, що особа може розгубитися внаслідок величезної кількості «зелених» коридорів і одного «червоного» в самому кінці залу. Безготівковими коштами ОСОБА_4 не користується взагалі із власних міркувань. Дії, які вчинив ОСОБА_4 Фю, є малозначним адміністративним правопорушенням, що дає підстави звільнити його від відповідальності за ст..22 КУпАП.

Представник ОСОБА_4 ОСОБА_5 пояснив, що громадянин ОСОБА_3 ОСОБА_4 (Fawzy Gad Garas Elgendi) є важливим партнером корпорації «РОШЕН», вперше відвідав Україну на запрошення в період з 20 по 23 травня 2015 року, внаслідок чого було укладено декілька важливих для компанії та країни контрактів. Корпорація сподівається на довгострокові відносини є ОСОБА_4, ситуацію 20 травня 2015р в аеропорту «Бориспіль» вважає непорозумінням., що ускладнює роботу з іноземними партнерами. ОСОБА_6 ОСОБА_7 відомий як порядний , чесний та успішний бізнесмен світового масштабу.

Відповідно протоколу опитування громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 (Fawzy Gad Garas Elgendi) від 20.05.2015 року останній пояснив, що вперше перетинав митний контроль України, митну декларацію не заповнював та до інспекторів митниці з приводу декларування валюти не звертався. Переміщувані кошти знаходилися в його дорожній сумці. При його опутуванні інспекторам повідомив про наявність в нього приблизно 10000 євро. Вину у вчиненні порушення митних правил не визнав, тому що не знав митних правил України і ніхто йому не надавав митної декларації, тоді як зазвичай митні декларації дають в літаку. Вилучені кошти потрібні матері для проведення операції в Німеччині, куди він летить після відвідування України.

Заслухавши пояснення адвоката ОСОБА_2, представника ОСОБА_4- ОСОБА_8, які просять вилучені кошти повернути, та звільнити ОСОБА_9 від адміністративно відповідальності за малозначністю на підставі ст..22 КУпАП; думку представника митниці , яка просить застосувати штраф і конфіскацію, дослідивши матеріали справи, приходжу до висновку, що в діях громадянина громадянин ОСОБА_3 ОСОБА_4 вбачаються ознаки правопорушення, передбаченого ст. 471 Митного кодексу України

Ст. 471 МК України передбачає відповідальність за порушення встановленого цим кодексом порядку походження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження через «зелений коридор» товарів, переміщення яких через митний кордон заборонено або обмежено законодавством України, за що встановлена відповідальність в виді штрафу в розмірі ста неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, а у разі якщо безпосередніми предметами правопорушення є товари, переміщення яких через митний кордон України заборонено, або обмежено законодавством України, - також конфіскація цих товарів.

Як видно з наведеної норми, диспозиція статті є бланкетною - такою, яка вказує на порушення особою інших норм права.

Порядок проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю регулюється ст. 366 МК України та Правилами застосування спрощеного порядку здійснення митного контролю предметів, що переміщуються громадянами, які прямують авіаційним транспортом, затвердженими наказом Держмитслужби України №137 від 18.02.2006 р., відповідно до яких:

Двоканальна система - це спрощена система митного контролю, яка дає громадянам змогу здійснювати декларування, обираючи один з двох каналів проходу через митний кордон України.

Канал, позначений символами зеленого кольору («зелений коридор») призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України, або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.

Громадянин самостійно обирає відповідний канал для проходження митного контролю за двоканальную системою. Обрання «зеленого коридору» вважається заявою громадянина про те, що переміщувані ним через Митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території та свідчать про факти, що мають юридичне значення.

Громадяни, які проходять через «зелений коридор», звільняються від подання письмової митної декларації, проте не звільняються від обов'язкового дотримання порядку переміщення товарів через митний кордон України.

Питання обмеження щодо переміщення окремих товарів через митний кордон України, в тому числі валюти, регулюються ст. 197 МК України, де зазначено, що обмеження щодо ввезення на митну територію України та вивезення за її межі валютних цінностей, а також порядок переміщення їх через митний кордон України, у тому числі особливості декларування валютних цінностей (зокрема, визначення граничних сум, які підлягають письмовому або усному декларуванню) можуть встановлюватися Національним банком України (НБУ).

Відповідно до п.1 розділу 2 Інструкції про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженої постановою НБУ № 148 від 27.05.2008 р. з наступними змінами, фізична особа має право ввозити в Україну готівку в сумі, що не перевищує в еквіваленті 10 000 євро без письмового декларування митному органу, а п.4 розділу 2 цієї ж Інструкції встановлено, що фізична особа має право ввезти в Україну готівку, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро за наявності документів, що підтверджують зняття готівки з рахунків банків (фінансових установ) виключно на ту суму, що перевищує 10000 євро. При цьому для осіб - нерезидентів НБУ встановив більші обмеження, а саме відповідно до постанови НБУ №312 від 25.07.2012 р. фізична особа - нерезидент має право ввозити в Україну готівку в сумі, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро за умови письмового декларування митному органу валюти в повному обсязі.

Під час судового розгляду знайшло підтвердження, що 20 травня 2015 року о 10 год. 45 хв. під час проходження митного контролю в зоні митного контролю залу "Приліт" терміналу "D" ДП МА "Бориспіль", громадянин ОСОБА_3 ОСОБА_4 (Fawzy Gad Garas Elgendi) , який прибув до України з Туреччини, м.Стамбул, літаком авіакомпанії «Turkish Airlines», рейсом №457, маючи при собі валюту в кількості 10000 доларів США та 8380 євро - в сумі, яка має обмеження для ввозу, відповідно до ч. 3 ст. 197 МК України, п.п. 2, 4 Інструкції про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженої постановою НБУ № 148 від 27.05.2008 р. і постанови НБУ № 312 від 25.07.2012 р. та підлягала обов'язковому письмовому декларуванню в повному обсязі, а в сумі, яка перевищувала еквівалент 10 000 євро могла бути ввезена в Україну тільки при наявності банківських рахунків, в зоні діяльності митного поста «Бориспіль-аеропорт» Київської митниці ДФС при проходженні митного контролю та митного оформлення при належному інформаційному забезпеченні обрав форму спрощеного митного контролю - «зелений коридор», чим заявив про відсутність у нього товарів, які підлягають обов'язковому письмовому декларуванню, а також на переміщення яких через митний кордон України встановлені обмеження.

Після перетину «білої лінії», що позначає закінчення «зеленого коридору», на вимогу працівника митниці громадянин ОСОБА_3 ОСОБА_4 пред'явив 10000 доларів США та 8380 євро, які не задекларував та на які в сумі, що перевищувала еквівалент 10 000 євро не мав банківських рахунків, чим порушив вимоги п.п.1, 4 розділу 2 Інструкції про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженої постановою НБУ № 148 від 27.05.2008 р., відповідно до яких фізична особа має право ввозити в Україну готівку в сумі, що не перевищує в еквіваленті 10 000 євро без письмового декларування, а в сумі що перевищує в еквіваленті 10 000 євро - має право ввезти валюту за умови письмового декларування митному органу в повному обсязі та за наявності банківських рахунків, та постанову Правління НБУ від 25.07.2013 р. № 312, відповідно до якої фізична особа-нерезидент, (якою був ОСОБА_4 проживаючий в ОСОБА_3), має право ввозити в Україну готівку в сумі, що перевищує в еквіваленті 10 000 євро за умови письмового декларування митному органу всієї валюти в повному обсязі.

Факт скоєння правопорушення підтверджується: протоколом про порушення митних правил, який підписав громадянин ОСОБА_3 ОСОБА_4 без зауважень та відповідно до якого митним органом було пропущено суму готівкової валюти в еквіваленті 10 000 євро та було вилучено у громадянин ОСОБА_3 ОСОБА_4 7330 євро, що перевищувало суму еквівалентну 10 000 євро; письмовими поясненнями громадянин ОСОБА_3 ОСОБА_4, де він вказав, що митну декларацію не заповнював та до інспекторів митниці з приводу декларування валюти не звертався. Переміщувані кошти належали йому особисто, вони необхідні для проведення операції в Німеччині, куди від відлітає відразу після відвідування України.

Вину у вчиненні порушення митних правил не визнає, оскільки не знав митних правил і ніхто не надавав йому митної декларації. ( а.с. 7-8)..

Оцінюючи докази в сукупності, приходжу до висновку, що в діях громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 , вбачаються ознаки правопорушення, передбаченого ст. 471 Митного кодексу України.

Так, дійсно громадянина громадянин ОСОБА_3 ОСОБА_4 допустив порушення вимог ст. 366 МК України порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.

З цього приводу у суду достатні підстави для визнання громадянина громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 винним у скоєнні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України

Суд відзначає, що валюта, яка може бути законно ввезена на територію України не обмежена, а обмежена лише сума, яка може бути ввезена без письмового декларування (10 000 євро) і тому у особи існує лише обов'язок щодо декларування таких коштів залежно від суми - в повній мірі відповідає вимогам діючого в Україні законодавства, оскільки, як зазначалось вище, для осіб-нерезидентів, яким був громадянин ОСОБА_3 ОСОБА_4 , постановою НБУ №312 від 25.07.2012 р. передбачений обов'язок письмово декларування всієї суми, а відповідно до п. 4 Розділу 2 Інструкції про переміщення готівки і банківських металів через митний кордон України, затвердженої постановою НБУ № 148 від 27.05.2008 р., сума, яка перевищувала еквівалентно 10 000 євро, могла бути ввезена в Україну тільки при наявності банківських рахунків, яких у громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 не було.

Вказані вимоги діючого законодавства України повною мірою відповідають Міжнародній конвенції ООН проти транснаціональної організованої злочинності, прийнятої резолюцією 15/25 Генеральної Асамблеї ООН 15.11.2000 р. та ратифікованої Верховною Радою України 04.02.2004 р. (набула чинності в Україні з 21.05.2004 р.)

Наявність вимоги закону про необхідність банківських рахунків для пропуску валюти на територію України покладає на особу обов'язок підтвердити законне джерело походження коштів.

У відповідності з положеннями ст. 8 Конституції України в Україні визнається і діє принцип верховенства права.

Крім того, згідно зі ст.9 Конституції України, а також ст.17 Закону України "Про міжнародні договори" від 22.12.1993 року, міжнародні договори, згода на обов'язковість яких дана Верховною Радою України, є часткою національного законодавства України. Також передбачається, що якщо міжнародним договором встановлені інші права, ніж ті, які передбачені законодавством України, то застосовуються правила міжнародного договору України. Тобто в такому випадку міжнародно-правові норми мають пріоритетне значення.

17 липня 1997 року Україна ратифікувала Європейську Конвенцію "З захисту прав і основних свобод людини", а також Протоколи 1, 2, 4, 7, 11, які є невід'ємною частиною Конвенції, чим визнала її дію в національній правовій системі, а також обов'язковість рішень Європейського Суду з прав людини по всім питанням що стосуються тлумачення і застосування Конвенції.

Судове рішення, яким застосовується в тому числі конфіскація майна, було б втручанням в право особи на повагу власності.

Згідно з Статтею 1 Протоколу №1 до Європейської Конвенції з захисту прав людини, кожна фізична чи юридична особа має право на повагу до своєї власності. Ніхто не може бути позбавлений свого майна інакше, як в інтересах суспільства та на умовах, передбачених законом і загальними принципами міжнародного права.

В даному випадку майном громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 є грошова сума в євро, яка на думку представника митниці підлягає конфіскації.

За таких обставин конфіскація є втручанням в право особи на повагу власності і, відповідно, має бути застосована ст.1 Протоколу №1 до Європейської Конвенції з захисту прав людини.

Перша і найбільш важлива вимога зазначеної правової норми полягає в тому, що будь-яке втручання публічної влади в право на повагу власності має бути законним. Також передбачається, що держава уповноважена здійснювати контроль за використанням власності шляхом забезпечення виконання законів.

Питання про те, чи буде досягнута справедлива рівновага між вимогами загального інтересу і захисту фундаментальних прав особи, має значення лише при умові, що таке втручання відповідає вимогам закону і не є безпідставним.

Об'єктивна сторона правопорушення, яке вичинив громадянин ОСОБА_3 ОСОБА_4 полягає в недекларуванні іноземної валюти при проходженні митного контролю в "зеленому коридорі", тобто в зоні спрощеного митного контролю, відповідальність за що передбачена ст. 471 МК України.

Згідно з ст.471 МК України, за таке правопорушення передбачено накладення адміністративного стягнення у вигляді штрафу і конфіскації не задекларованої валюти. За таких обставин вимоги представника митниці, щодо застосування конфіскації, ґрунтуються на законі, тому подібне втручання держави в право громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 на повагу власності слід розглядати як обгрунтоване і таке, яке відповідає вимогам закону.

Що стосується загального інтересу, якому могло слугувати таке втручання, Європейський Суд зазначив, що держави мають законний інтерес і в той же час обов'язок вживати заходи в цілях виявлення та контролю руху готівкових коштів через кордони, оскільки значні суми готівки можуть використовуватись для легалізації незаконних доходів, торгівлі наркотиками, фінансування тероризму, вчинення тяжких фінансових злочинів.

Загальна вимога про декларування, яка розповсюджується на будь-яку особу, що перетинає кордон держави, попереджує прихований ввіз і вивіз грошових коштів з країни і конфіскаційна міра, яку тягне недекларування грошових коштів митному органу, є частиною загальної регулятивної системи, передбаченої для боротьби з подібними правопорушеннями.

Таким чином, у відповідності з рішенням ЄСПЛ, слід визнати, що застосування конфіскації в даному випадку відповідатиме загальним інтересам. Далі слід з'ясувати чи буде, в разі застосування конфіскації, досягнута розумна співрозмірність між засобами, використаними судом для забезпечення загального інтересу, і захистом права особи на повагу власності або, іншими словами, чи не буде покладено на нього індивідуальний надмірний тягар.

Правопорушення, яке вчинив громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 полягало в недекларуванні митному органу 10000 доларів США та 8380 євро , в готівковій формі, які він перевозив.

Слід зауважити, що ввезення готівкової іноземної валюти в Україну не є незаконним, згідно з діючим законодавством України.

Крім того, сума, яка може бути законно ввезена , чи фізично переміщена через український митний кордон, в принципі не обмежена, обмежена лише сума (10 000 євро), яка може бути ввезена без письмового декларування. Таким чином, існує лише обов'язок, щодо декларування таких коштів, залежно від суми, яка провозиться через митний кордон (встановлено порядок переміщення).

Більш того, законне походження грошових коштів, щодо яких є вимога застосування конфіскації, не оспорюється , та їх незаконне походження жодним чином не підтверджена.

За матеріалами справи громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 підтверджено отримання ним в ОСОБА_3 коштів як заробітної плати. Це його особисті кошти, підтвердженням чого є довідка від 23.06.2015 року про його річний дохід. Жодних даних, які б давали суду підстави вважати, що шляхом застосування конфіскації буде попереджена інша незаконна діяльність - легалізація злочинних доходів, торгівля наркотиками, фінансування тероризму, ухилення від сплати податків, тощо - відсутні.

Так, під час розгляду даної справи судом встановлено, що кошти, які знаходились у громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 , під час проходження митного контролю провозились ним без ознак приховування. Дані, які б свідчили про незаконність походження згаданих коштів, в матеріалах справи відсутні.

Вивезення даної суми з України допускається, за умови її декларування митному органу та наявності банківської довідки на підтвердження її походження Шкода, яку громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 потенційно міг завдати державі, була незначною: він не ухилялася від сплати мита та інших зборів і не завдав державі іншої шкоди, якби він вивіз гроші не задекларувавши їх, органи влади лише не отримали б інформацію про те, що ці кошти опинилися на території держави. Таким чином, метою конфіскації було не відшкодування майнової шкоди, завданої державі, оскільки вона не зазнала ніяких збитків внаслідок невнесення заявником відомостей до митної декларації.

Вилучена у громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 валюта належить останньому як зарплата, що також підлягає врахуванню при прийнятті рішення про накладення відповідного стягнення.

З матеріалами справи ОСОБА_6 ОСОБА_7 не судимий, до кримінальної чи адміністративної відповідальності не притягувався, вилучені гроші необхідні йому на лікування матері ОСОБА_10 ОСОБА_11 в лікарні в Німеччині, що підтверджується копією паспорта та довідкою з лікарні. Тимчасово вилучені кошти планувалось використовувати не на території України.

Тобто документально підтверджено доводи ОСОБА_4 про призначення грошових коштів , які він зазначив під час складанні протоколу і під час опитування 20.05.2015 року.

З огляду на наведене, застосування конфіскації, предметів порушення митних правил, в даному випадку є порушенням положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, тобто є не пропорційним, оскільки покладає на громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 «індивідуальний надмірний тягар».

Накладання на правопорушника стягнення у вигляді штрафу , фактично виконає основну мету такого стягнення, викладену в ст.23 КУпАП, а саме: адміністративне стягнення є мірою відповідальності і застосовується з метою виховання особи, яка вчинила адміністративне правопорушення, в дусі додержання законів України, поваги до правил співжиття, а також запобігання вчиненню нових правопорушень, як самим правопорушником, так і іншими особами.

Таке рішення відповідає вимогам ст.6 про право на справедливий суд Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, ратифіковану Законом України №475/97-ВР від 17.07.1997 року.

Водночас, застосування стягнення, передбаченого ст.471 МК, у вигляді конфіскації грошових коштів, фактично відобразиться на матеріальному достатку ОСОБА_4, його діловій репутації , і на думку суду не буде відповідати принципу індивідуалізації покарання.

Разом з тим, виходячи з вищенаведеного, клопотання адвоката ОСОБА_2 про звільнення від адміністративної відповідальності на підставі ст. 22 КУаАП громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 задоволенню не підлягає.

Відповідно до п.5 ч.2 ст.4 Закону України «Про судовий збір» слід стягнути з особи, на якого накладено адміністративне стягнення судовий збір в розмірі 36 грн. 54 коп.

Відповідно до ч. 1 ст. 520 МК України витрати у справі про порушення митних правил відшкодовуються особою, щодо якої винесено постанову про накладення адміністративного стягнення. Витрати на оплату послуг перекладача відшкодовуються з державного бюджету.

З цього приводу, підлягає стягненню з особи, яка притягається до відповідальності, на користь Київської митниці ДФС також витрати пов;язані з перевезенням валюти до банку в м. Бориспіль на підставі ст.ст. 519, 520 МК України в розмірі 9,85грн.

Виходячи з вищенаведеного, керуючись ст.8, 9 Конституції України ; ст. 23 КУпАП ст. ст.3,10, 471 ; Конвенцією про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, ратифікованою Законом України №475/97-ВР від 17.07.1997 року, протоколами №1, 2, 4, 7, 11 до Європейської Конвенції з захисту прав людини; ст.17 Закону України "Про міжнародні договори" , Постановою Пленуму Верховного суду "Про судову практику у справах про контрабанду та порушення митних правил" від 3 червня 2005 року №8(із змінами, внесеними згідно з постановою Пленуму Верховного Суду України №8 від 30 травня 2008 року),

ПОСТАНОВИВ :

В задоволенні клопотання адвоката ОСОБА_2 в інтересах Громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 (Fawzy Gad Garas Elgendi) про звільнення від адміністративної відповідальності на підставі ст..22 КУпАП - відмовити.

Громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 (Fawzy Gad Garas Elgendi), ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Египет, м.Олександрія, місце проживання: ОСОБА_3, м.Олександрія, вул. Elgeish Road, 259, працює: менеджер компанії «Algolos Food Ingredient», паспорт громадянина ОСОБА_3 №А02505078, виданий 10.10.2010р визнати винним у скоєні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України та накласти штраф у розмірі сто неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1700 (одна тисяча сімсот) гривень 00 коп.

Вилучену згідно протоколу про порушення митних правил №0333/125120103/15 року від 20.05.2015 року валюту в розмірі 7330 ( сім тисяч триста тридцять) євро - повернути громадянину ОСОБА_3 ОСОБА_4 (Fawzy Gad Garas Elgendi), ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Египет, м.Олександрія, місце проживання: ОСОБА_3, м.Олександрія, вул. Elgeish Road, 259, працює: менеджер компанії «Algolos Food Ingredient», паспорт громадянина ОСОБА_3 №А02505078, виданий 10.10.2010р

Сума штрафу підлягає сплаті на користь держави України (одержувач: Державний бюджет України; Код ; код банку: 821018; банк отримувача: ГУ ДКСУ у Київській області; рахунок: №5004, код класифікації доходів бюджету: 21081100, код виду надходжень бюджету: 050:

Стягнути з громадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 (Fawzy Gad Garas Elgendi), ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Египет, м.Олександрія, місце проживання: ОСОБА_3, м.Олександрія, вул. Elgeish Road, 259, працює: менеджер компанії «Algolos Food Ingredient», паспорт громадянина ОСОБА_3 №А02505078, виданий 10.10.2010р на користь державного бюджету України (р/р №0004, МФО: 821018, код за , банк: ГУДКСУ у Київській області, отримувач коштів Бориспільське УДКСУ (м. Бориспіль): 22030001) судовий збір в розмірі 36 (тридцять шість) грн. 54 коп.

Стягнути згромадянина ОСОБА_3 ОСОБА_4 (Fawzy Gad Garas Elgendi), ІНФОРМАЦІЯ_1, місце народження: Египет, м.Олександрія, місце проживання: ОСОБА_3, м.Олександрія, вул. Elgeish Road, 259, працює: менеджер компанії «Algolos Food Ingredient», паспорт громадянина ОСОБА_3 №А02505078, виданий 10.10.2010р витрати, понесені Київською митницею ДФС на транспортування предметів правопорушення у розмірі 09 грн. 85 коп. (Отримувач: Київська митниця ДФС, , код банку:821018, банк отримувача: ГУ ДКСУ у Київській області, рахунок: 9083).

Постанова судді у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена прокурором у випадках, передбачених частиною п;ятою статті 7 КУпАП, особою, яку притягнуто до адміністративної відповідальності, її законним представником, захисником, потерпілим, його представником протягом десяти днів з дня винесення постанови.

Апеляційна скарга подається до відповідного апеляційного суду через місцевий суд, який виніс постанову.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення набирає законної сили після закінчення строку оскарження цієї постанови і може бути пред;явлена до виконання протягом трьох місяців з дня набрання нею законної сили.

Постанова суду набрала законної сили ___________________.

Суддя : О.М.Гончаров