Справа № 697/1253/15-п
№ пров. 3/697/439/2015
ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

08.07.2015 р.

Суддя Канівського міськрайонного суду Черкаської області Литвин В.М., розглянувши матеріали, які надійшли із управління охорони, використання і відтворення водних біоресурсів та регулювання рибальства в Київській області Державного агенства рибного господарства України відносно

ОСОБА_1, ІНФОРМАЦІЯ_1, громадянина України, уродженця та жителя ІНФОРМАЦІЯ_2, непрацюючого, ІПН НОМЕР_1,

про притягнення до адміністративної відповідальності за ч. 4 ст. 85 КУпАП,

В С Т А Н О В И Л А :

01.07.2015 року до Канівського міськрайонного суду Черкаської області надійшов адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1, згідно з яким останній 04.05.2015р. о 20 год 30 хв. на Канівському водосховищі в районі с.Ліпляве, Канівського району, Черкаської області, спільно з ОСОБА_2 проводив вилов риби з гумового човна в нерестовий період забороненими знаряддями лову сітками з жилки та виловили риби: лящ 12 шт., , карась 2 шт., загальною вагою приблизно 8 кг, чим наніс шкоди рибному господарству України в розмірі 2074 грн.

Своїми вищевказаними протиправними діями ОСОБА_1 порушив п. 3.15 «Правил любительського та спортивного рибальства» та ст.. 63 Закону України «Про тваринний світ».

Дії ОСОБА_1 кваліфіковані за ч. 4 ст. 85 КУпАП як грубе порушення правил рибальства із застосуванням заборонених знарядь лову особами, які не мають дозволу на вилов водних живих ресурсів у розмірах, що перевищують встановлені ліміти або встановлену правилами любительського і спортивного рибальства добову норму вилову.

У відповідності до статті 245 Кодексу України про адміністративні правопорушення основним завданням провадження у справах про адміністративні правопорушення є своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності із Законом.

Частиною першою статті 249 Кримінального кодексу України передбачена відповідальність за незаконне зайняття рибним, звіриним або іншим водним добувним промислом, якщо воно заподіяло істотну шкоду.

Згідно з розясненнями, що містяться в абз. 4 п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» №17 від 10 грудня 2004 року, відповідальність за злочин, передбачений ст. 249 КК України, настає лише за умови, що діями винної особи заподіяно істотну шкоду. На те, що шкода є істотною, можуть вказувати, зокрема, такі дані: нищення нерестовищ риби; вилов риби в період нересту, нечисленних її видів або тих, у відтворенні яких є труднощі; добування великої кількості риби, водних тварин чи рослин або риби чи тварин, вилов яких заборонено; тощо. Якщо внаслідок вчинених дій істотна шкода не настала, винна особа за наявності до того підстав може нести відповідальність за ч. 3 або ч. 4 ст. 85 КпАП.

Таким чином, враховуючи кількість виловленої за допомогою сіток риби та розмір завданих рибному господарству України збитків, суд приходить до висновку, що кваліфікація дій ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 85 КК України є передчасною, так як у діях останнього вбачаються ознаки складу кримінального правопорушення, передбаченого статтею 249 Кримінального кодексу України.

З розрахунку розміру відшкодування шкоди, заподіяних незаконним виловом риби вбачається, що вказаними діями з незаконного добування риби завдана шкода в загальній сумі 2074 грн. та описана вартість 12 шт. ляща , 2 шт. карася.

В описі знарядь незаконного добування (заготівлі) природних ресурсів, вилучених у ОСОБА_1 відображені знаряддя вчинення правопорушення: - сітки з жилки L-30м, h -1,8, ф-40мм - 1 шт., L-5м, h -1,8, ф-40мм - 1 шт., човен гумовий зеленого кольору без назви, відображено кількість та вагу незаконно здобутих водних живих ресурсів.

Враховуючи спосіб та час вилову риби ОСОБА_1, її кількість та розмір завданих збитків, суд вважає, що в його діях обєктивно вбачаються ознаки складу кримінального правопорушення, передбаченого ч.1 ст.249 КК України.

Частиною 2 ст. 9 КпАП України встановлено, що адміністративна відповідальність за правопорушення, передбачені цим Кодексом, настає, якщо ці порушення за своїм характером не тягнуть за собою відповідно до закону кримінальної відповідальності.

У відповідності до статті 253 КпАП України, якщо при розгляді справи орган (посадова особа) прийде до висновку, що в порушенні є ознаки кримінального правопорушення, він передає матеріали прокурору або органу досудового розслідування.

Частиною 2 ст.284 КУпАП визначено, що провадження у справі про адміністративне правопорушення закривається, при передачі матеріалів органу досудового розслідування.

Виходячи з наведеного, суд приходить до висновку, що провадження у справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності, передбаченої ч.4 ст.85 КУпАП слід закрити, а оригінали матеріалів справи передати до Канівської міжрайонної прокуратури Черкаської області для організації додаткової перевірки за фактом незаконного зайняття рибним промислом.

На підставі викладеного, керуючись ч. 4 ст. 85, п. 1 ч. 1 ст. 247, ст. 253, ст. 294 КУпАП, абз. 4 п. 12 Постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику у справах про злочини та інші правопорушення проти довкілля» №17 від 10 грудня 2004 року, суддя

П О С Т А Н О В И В :

Справу про притягнення до адміністративної відповідальності ОСОБА_1 за ч. 4 ст. 85 Кодексу України про адміністративні правопорушення закрити.

Адміністративний матеріал відносно ОСОБА_1 направити Канівському міжрайонному прокурору Черкаської області для організації додаткової перевірки за фактом незаконного зайняття рибним промислом.

Постанова суду у справі про адміністративне правопорушення може бути оскаржена до Апеляційного суду Черкаської області через Канівський міськрайонний суд шляхом подачі апеляційної скарги протягом десяти днів з дня її винесення.

Суддя Канівського

міськрайонного суду ОСОБА_3