ПОСТАНОВА Іменем України
м. Балаклія 16 червня 2015 року Балаклійський районний суд Харківської областіСправа №610/1780/15-п 3/610/335/2015

Суддя Балаклійського районного суду Харківської області Купін В.В., розглянувши у відкритому судовому засіданні справу про адміністративне правопорушення про притягнення до адміністративної відповідальності

ОСОБА_1 ІНФОРМАЦІЯ_1, гр. України, керівник Балаклійського підприємства теплових мереж, проживає ІНФОРМАЦІЯ_2, ІІН НОМЕР_1,

за ч.1 ст.163-4 КУпАП,-

установив:

На розгляд суду 03.06.2015 р. надійшла вказана справа про адміністративне правопорушення.

Дослідивши матеріали справи, встановлено наступне.

Із наданих суду документів вбачається, що 26.05.2015 р. ДПІ у Балаклійському районі ГУ Міндоходів у Харківській області складено акт перевірки № 291/20-01-17-12/32407198.

На підставі цього акту перевірки було складено протокол №126 про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 від 26.05.2015 р. за ч.1 ст.163-4 КУпАП.

Між тим, висновки органу, який склав адмін.протокол, про вчинення ОСОБА_1 адміністративного правопорушення ґрунтуються лише на даних протоколу, який, в свою чергу, обґрунтовується єдиним доказом актом.

Відповідно до ст. 245 КУпАП завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.

Згідно з вимогами ст.280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобов'язаний з'ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом'якшують і обтяжують відповідальність, чи заподіяно майнову шкоду, а також з'ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За статтею 283 КУпАП, постанова судді має ґрунтуватися на обставинах, встановлених при розгляді справи, тобто на достатніх і незаперечних доказах.

Статтею 251 КУпАП визначено, що доказами в справі про адміністративне правопорушення є будь-які фактичні дані, на основі яких у визначеному законом порядку орган (посадова особа) встановлює наявність чи відсутність адміністративного правопорушення, винність даної особи в його вчиненні та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

За змістом ст.ст. 254, 256 КУпАП протокол про адміністративне правопорушення є важливим процесуальним документом, яким фіксується факт адміністративного правопорушення і який є підставою для подальшого провадження у справі. До складання протоколу та його змісту пред'являють спеціальні вимоги. Протокол про адміністративне правопорушення повинен містити у собі, зокрема, дані про час, місце вчинення і суть адміністративного правопорушення.

Протокол про адміністративне правопорушення повинен містити всі перелічені в ній відомості, необхідні для вирішення справи, а без їх наведення належної сили не має.

Частина 1 статті 163-4 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за неутримання або неперерахування до бюджету сум податку на доходи фізичних осіб при виплаті фізичній особі доходів, перерахування податку на доходи фізичних осіб за рахунок коштів підприємств, установ і організацій (крім випадків, коли таке перерахування дозволено законодавством), неповідомлення або несвоєчасне повідомлення державним податковим інспекціям за встановленою формою відомостей про доходи громадян.

Отже, диспозиція ст.163-4 КУпАП в частині визначення конкретних дій, які утворюють об'єктивну сторону такого правопорушення як неповідомлення або несвоєчасне повідомлення державним податковим інспекціям за встановленою формою відомостей про доходи громадян, є бланкетною, оскільки відсилає до встановленого законом порядку ведення податкового обліку.

Тому при визначенні складу цього адміністративного правопорушення є необхідним посилання на конкретні дії, які б свідчили про порушення встановленого законом порядку ведення податкового обліку.

Цих вимог закону при складані протоколу про адміністративне правопорушення у повній мірі виконано не було, працівники ДПІ при складані протоколу про адміністративне правопорушення об'єктивну сторону правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-4 КУпАП з необхідною повнотою не виклали, а обмежились перерахуванням положень Податкового кодексу, які нібито були порушені, без розкриття сутності цих порушень.

Так, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначено що ОСОБА_1, керівник Балаклійського підприємства теплових мереж, вчинила «неподання податкового розрахунку сум доходу, нарахованого (сплаченого) на користь платників податку і сум утриманого з них податку за 4 квартал 2014 р. (граничний термін подання 09.02.2015 р.) чим порушено п.п. 49.18.2 п. 49.18 ст. 49 гл. 2 розділ ІІ п.51.1 ст. 51 п. 176.2Б ст. 176 Податкового кодексу України від 02.12.2010 р. № 2755-УІ та ст. 163-4 КУпАП. Граничний термін подання за 4 кв.2014р. 09.02.2015р. Фактично розрахунок подано до ДПІ 25.02.2015р. №».

Таким чином всупереч вимогам закону у протоколі про адміністративну відповідальність не розкрито суть адміністративного правопорушення у відповідності до встановленої диспозиції ч.1 ст.163-4 КУпАП.

Більше того, в самому протоколі особі інкримінується «неподання» розрахунку, і одразу в тому ж самому протоколі зазначено, що «Граничний термін подання за 4 кв.2014р. 09.02.2015р. Фактично розрахунок подано до ДПІ 25.02.2015р. №». Однак особі інкримінується не «несвоєчасне подання», а саме «неподання» розрахунку.

За таких умов, поданий до суду протокол про адміністративне правопорушення не вбачається за можливе визнати таким процесуальним документом, який достовірно, поза розумним сумнівом, засвідчує факт вчинення особою адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 1 ст. 163-4 КУпАП.

У відповідності до Конституції України, юридична відповідальність особи має індивідуальний характер. Усі сумніви щодо доведеності вини особи тлумачаться на її користь (статті 58, 61, 62 Основного Закону України).

Згідно зі ст.247 КУпАп провадження в справі про адміністративне правопорушення не може бути розпочато, а розпочате підлягає закриттю за відсутністю події і складу адміністративного правопорушення.

За таких обставин, ретельно вивчивши надані органом ДПІ матеріали виходячи з загальних принципів достатності та допустимості доказів, суд приходить до висновку про відсутність можливості зробити однозначний висновок про доведеність наявності в діях ОСОБА_1 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 163-4 КУпАП, оскільки беззаперечних поза розумним сумнівом доказів на підтвердження цього суду не надано.

Всупереч інкримінованому їй «неподанні» розрахунку в самому протоколі вказано, що розрахунок був поданий до ДПІ 25.02.2015р., з огляду на що, склад правопорушення «неподання» є відсутнім.

Відтак провадження в справі підлягає закриттю за п.1 ч.1 ст.247 КУпАП за відсутністю складу адміністративного правопорушення.

Керуючись ст.ст. 163-1, 246, 247, 248-252, 268, 276-285 КУпАП, -

постановив:

Провадження в справі про притягнення ОСОБА_1 до адміністративної відповідальності за ч.1 ст.163-4 КУпАП закрити.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку подання апеляційної скарги чи подання прокурора.

Постанова може бути оскаржена прокурором чи особою, щодо якої її винесено, шляхом подання апеляційної скарги до апеляційного суду Харківської області через Балаклійський районний суд Харківської області протягом 10 днів з дня її винесення.

Суддя В. В. Купін