ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

28 травня 2015 р. Хортицький районний суд м.Запоріжжя в складі:

головуючого судді - Мурашової Н.А.,

при секретарі Чалій Т.П.

за участю захисника ОСОБА_1

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в м.Запоріжжя адміністративний матеріал, що надійшов з СДПІ з обслуговування великих платників у м.Запоріжжі Межрегіонального Головного управління Міндоходів України, відносно

ОСОБА_2, 22.06.1980р.н.. ур. с.Теплий Ключ Якутія, директор ТОВ «Запорізький завод кольорових сплавів», мешкає м.Запоріжжя, вул.. Товариська/Ладозька, б.56/25, кв.53

за ст. 163-1 ч.1 КУпАП

ВСТАНОВИВ:

ОСОБА_2, будучи директором ТОВ «Запорізький завод кольорових сплавів» і відповідно особою, що відповідальна за ведення податкового обліку, в порушення порядку ведення податкового обліку, а саме п.201.10 ст.201 Податкового кодексу України, несвоєчасно, з затримкою на 4 календарні дні, зареєстрував в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №183 від 28.02.2015р. на суму податку на додану вартість 1244,69грн., чим скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

В судове засідання ОСОБА_2 не прибув, подав заяву про розгляд справи у його відсутність, його захист в суді здійснює захисник ОСОБА_1 на підставі договору про надання правової допомоги адвоката.

На підставі ст. 268 КУпАП суд вважає можливим розглянути справу у відсутність правопорушника.

Захисник ОСОБА_1 заявив клопотання про закриття провадження у справі, мотивуючи його тим, що в діях ОСОБА_2 відсутній склад даного адміністративного правопорушення, оскільки порушення строків реєстрації податкових накладних не є порушенням податкового обліку, не впливає на базу оподаткування. Податкова накладна була складена 28.02.2015р. і є підставою для виникнення податкових зобовязань покупця товару. Підприємством у відповідності до ст. 203.1 ПК було складено та подано до ДПІ податкову декларацію за лютий 2015р., до якої було включено суму податкових зобовязань по податковій накладній від 28.02.2015р. №183, тобто підприємством було належним чином складено податкову звітність. Крім того, ст. 120-1.1 ПК передбачено застосування штрафних санкцій за порушення строків реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних. Однак відповідно до п.35 підрозділу 2 розділу 10 Перехідних положень ПК України в період з 01.02.2015р. по 01.07.2015р. вказані положення не застосовуються до податкових накладних, складених в цей період. Також вважає, що протокол про адміністративне правопорушення не відповідає вимогам ст. 256 КУпАП, оскільки не вказано в чому полягає порушення порядку ведення податкового обліку, він складений у відсутність ОСОБА_2, у звязку з чим він був позбавлений права подати пояснення щодо протоколу, свої зауваження та відповідні докази.

В судовому засіданні захисник ОСОБА_1 підтримав своє клопотання, просить його задовольнити.

Свідок ОСОБА_3 пояснила, що вона працює головним державним ревізор-інспектором відділу супроводження підприємств сфери надання послуг СДПІ з обслуговування великих платників у м.Запоріжжі МГУ Міндоходів України. У звязку з поданням податкової декларації за лютий 2015р. вона проводила перевірку її даних і зясувала, що в цю податкову декларацію підприємством був включений податок на додану вартість на суму 1244,69грн. на підставі податкової накладної від 28.02.2015р. №183, але ця накладна не була зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних, у звязку з чим компютерна програма видавала помилку. Усі податкові накладні відповідно до вимог ст. 201.10 ПК України підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних протягом 15 календарних днів і вони є документами, на підставі яких виникають податкові зобовязання, що включаються у податкову звітність. Порядок ведення та реєстрації накладних передбачений ст. 201 ПК України, Порядком заповнення податкової накладної, затвердженим наказом Мінфіна України №957 від 22.09.2014р., Порядком ведення Єдиного реєстру податкових накладних, затвердженим постановою КМУ № 1246 від 29.12.2010р. Вказана податкова накладна була зареєстрована в реєстрі тільки 19.03.2015р., тобто з порушенням на 4 календарних дні. Цей факт зафіксований в централізованій системі електронної звітності. У звязку з порушенням строків реєстрації податкових накладних вона не застосувала до підприємства штрафні санкції, передбачені ст. 120-1.1 ПК, оскільки вказана податкова накладна не підлягала видачі покупцю і у звязку з перехідними положеннями, визначеними в п.35. Але це порушення є порушенням податкового обліку, за яке передбачена адміністративна відповідальність. Тому вона склала протокол про адміністративне правопорушення. Вона надсилала запрошення ОСОБА_2 для складання протоколу, що підтверджується поштовим реєстром і повідомленням про вручення, однак він на вказану дату не прибув і вона 15.04.2015р. склала протокол, копію якого також направила ОСОБА_2 рекомендованим листом з повідомленням про вручення, він його отримав, тобто був повідомлений належним чином. ОСОБА_2 подавав до ДПІ заперечення на акт перевірки, однак вони були залишені без задоволення. Вважає, що протокол складений правомірно.

Свідок ОСОБА_4 в судовому засіданні пояснила, що вона представляє інтереси податкової інспекції і в даному випадку вважає, що порушення строків реєстрації податкових накладних є порушенням порядку ведення податкового обліку. Визначення податкового обліку діюче законодавства не містить, але зі змісту ст. 44.1 ПК України вбачається, що для цілей оподаткування платники податків зобов'язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов'язаних з визначенням об'єктів оподаткування та/або податкових зобов'язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов'язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством. Ведення податкових накладних передбачено як нормами ПК України , так і іншими підзаконними актами. Вказаний документ є первинним документом, на підставі якого виникають податкові зобовязання, що включаються в податкову звітність. При цьому, закон, а саме ст.201.10 ПК України встановлює обовязок зареєструвати податкову накладну в Єдиному реєстрі податкових накладних протягом 15 календарних днів. Порушення цієї вимоги є порушенням порядку ведення податкового обліку, за яке передбачена адміністративна відповідальність ст. 163-1 КУпАП. Вважає, що протокол в даному випадку складений правомірно, підстав для закриття провадження немає.

Суд, вислухавши думку захисника ОСОБА_1, пояснення свідків ОСОБА_3, ОСОБА_4, дослідивши матеріали справи, вважає, що ОСОБА_2 скоїв адміністративне правопорушення, передбачене ст. 163-1 ч.1 КУпАП і його вина в скоєнні вказаного адміністративного правопорушення знайшла своє повне підтвердження в ході судового розгляду.

Суд встановив, що ОСОБА_2 є директором ТОВ «Запорізький завод кольорових сплавів» і як керівник підприємства - особою, що відповідальна за ведення податкового обліку.

28.02.2015р. посадовими особами ТОВ «Запорізький завод кольорових сплавів» складено податкову накладну №183 на суму податку на додану вартість 1244,69грн., загальну суму з ПДВ 7468,16грн.

Вказана накладна була зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних 19.03.2015р.

Факт несвоєчасної реєстрації податкової накладної виявлений в ході камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на додану вартість, за результатами якої 08.04.2015р. складено акт №63/28-04-42/31549003.

Копія вказаного акту 08.04.2015р. направлена ОСОБА_2 рекомендованим листом з повідомленням про вручення і отримана ним 14.04.2015р.

08.04.2015р. йому також направлено повідомлення про запрошення для складання протоколу про адміністративне правопорушення на 15.04.2015р. 15.00год. Вказане повідомлення отримано ним 14.04.2015р.

15.04.2015р. головним державним ревізор-інспектором відділу супроводження підприємств сфери надання послуг СДПІ з обслуговування великих платників у м.Запоріжжі МГУ Міндоходів України ОСОБА_3 у відсутність ОСОБА_2 складено протокол №736146 відносно ОСОБА_2 про вчинення адміністративного правопорушення, передбаченого ст. 163-1 ч.1 КУпАП.

Копія вказаного протоколу направлена ОСОБА_2 рекомендованим листом з повідомленням 15.04.2015р.

20.04.2015р. ОСОБА_2 подав до СДПІ з ОВП у м.Запоріжжі МГУ Міндоходів заперечення до вищевказаного акту перевірки.

24.04.2015р. ОСОБА_2 надана відповідь, що його заперечення задоволенню не підлягають із зазначенням відповідних мотивів. Копію відповіді останній отримав 28.04.2015р.

Згідно ст.. 9 КУпАП адміністративним правопорушенням є протиправна, винна діяльність чи бездіяльність, яка посягає на громадський порядок, власність, права і свободи громадян, на встановлений порядок управління.

Ст.163-1 ч.1 КУпАП передбачає адміністративну відповідальність за відсутність податкового обліку, порушення керівниками та іншими посадовими особами підприємств, установ, організацій встановленого законом порядку ведення податкового обліку, у т.ч. неподання або несвоєчасне подання аудиторських висновків, подання яких передбачено законами України.

Завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об'єктивне з'ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної

постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності (ст. 245 КУпАП).

Відповідно до ст.. 280 КУпАП орган (посадова особа) при розгляді справи про адміністративне правопорушення зобовязаний зясувати чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що помякшують чи обтяжують відповідальність, чи заподіяно матеріальну шкоду, чи є підстави для передачі матеріалів про адміністративне правопорушення на розгляд громадської організації, трудового колективу, а також зясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.

Вирішуючи питання про наявність в діях ОСОБА_2 складу адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП, суд виходить з того, що відповідно до ст.44.1 Податкового кодексу України для цілей оподаткування платники податків зобов'язані вести облік доходів, витрат та інших показників, пов'язаних з визначенням об'єктів оподаткування та/або податкових зобов'язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов'язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів, ведення яких передбачено законодавством.

Згідно ст.47 ПК України відповідальність за неподання, порушення порядку заповнення документів податкової звітності, порушення строків їх подання контролюючим органам, недостовірність інформації, наведеної у зазначених документах, несуть, зокрема, юридичні особи, постійні представництва нерезидентів, які відповідно до цього Кодексу визначені платниками податків, а також їх посадові особи.

Згідно ст.109 ПК України податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи (п.109.1).

Вчинення платниками податків, їх посадовими особами та посадовими особами контролюючих органів порушень законів з питань оподаткування та порушень вимог, встановлених іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, тягне за собою відповідальність, передбачену цим Кодексом та іншими законами України (п.109.2).

Відповідно до п.111.1 ст.111 ПК України за порушення законів з питань оподаткування та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, застосовуються такі види юридичної відповідальності: 111.1.1. фінансова; 111.1.2. адміністративна; 111.1.3. кримінальна.

Згідно ст.112 ПК України притягнення до фінансової відповідальності платників податків за порушення законів з питань оподаткування, іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, не звільняє їх посадових осіб за наявності відповідних підстав від притягнення до адміністративної або кримінальної відповідальності.

Ст.120-1 ПК України передбачена фінансова відповідальність за порушення платниками податку на додану вартість граничних термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних, встановлених статтею 201 цього Кодексу.

При цьому, на підставі п.35 підрозділу 2 розділу XX ПК України норми абз.2 п.120-1.1 ст.120-1 ПК не застосовуються при порушенні термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкових накладних/розрахунків коригування, складених у період з 01.02.2015р. по 01.07.2015р.

Ст.201 ПК України розділу 5 «Податок на додану вартість» передбачений порядок складання, реєстрації податкової накладної.

Так, платник податку зобовязаний надати покупцю (отримувачу) податкову накладну, складену в електронній формі з дотриманням умови щодо реєстрації у порядку, визначеному законодавством, електронного підпису уповноваженої платником особи, та зареєстровану в Єдиному реєстрі податкових накладних (п.201.1).

При здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобовязаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.

Податкова накладна, складена та зареєстрована в Єдиному реєстрі податкових накладних платником податку, який здійснює операції з постачання товарів/послуг, є для покупця таких товарів/послуг підставою для нарахування сум податку, що відносяться до податкового кредиту.

Податкові накладні, які не надаються покупцю, а також податкові накладні, складені за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування, підлягають реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних.

Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних здійснюється не пізніше п'ятнадцяти календарних днів, наступних за датою їх складання.

Виявлення розбіжностей даних податкової декларації та даних Єдиного реєстру податкових накладних є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки продавця та у відповідних випадках покупця товарів/послуг (п.201.10)

Платники податку зобов'язані вести окремий облік операцій з постачання та придбання товарів/послуг, які підлягають оподаткуванню, а також які не є об'єктами оподаткування та звільнені від оподаткування згідно з цим розділом (п.201.14).

Зведені результати такого обліку відображаються в податкових деклараціях, форма яких встановлюється у порядку, передбаченому ст.46 цього Кодексу (п.201.15).

Проаналізувавши вищевикладені норми діючого законодавства, повно, всебічно, обєктивно оцінивши обставини справи, суд вважає, що обєктивною стороною адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП, є порушення правил ведення податкового обліку. При цьому, норма вказаної статті є банкетною, тобто такою, що посилається на певні норми права, які встановлюють саме порядок ведення податкового обліку, в даному випадку норми Податкового кодексу України.

Суд враховує, що діюче законодавство не містить чіткого визначення податкового обліку, але, виходячи зі змісту ст.44.1 ПК України, під ним можна розуміти облік доходів, витрат та інших показників, пов'язаних з визначенням об'єктів оподаткування та/або податкових зобов'язань, на підставі первинних документів, регістрів бухгалтерського обліку, фінансової звітності, інших документів, пов'язаних з обчисленням і сплатою податків і зборів.

Відносини з приводу обчислення, сплати податку на додану вартість встановлюються розділом V ПК України, яка в свою чергу містить ст.201, що передбачає підстави, порядок складання та реєстрації податкової накладної, яка на думку суду, є первинним документом, на підставі якого здійснюється облік операцій з постачання та придбання товарів/послуг та нарахування сум податку на додану вартість. При цьому, ст.201.14 встановлений обовязок платників податку вести облік цих операцій, зведені результати якого відповідно до ст. 201.15 повинні відображатися в податкових деклараціях. Включення в податкову декларацію сум податку на додану вартість на підставі податкової накладної, яка не зареєстрована в установленому порядку, тягне розбіжності, помилки в податковій звітності.

Виходячи з цього, суд вважає, що складання, реєстрація податкових накладних є однією з складових податкового обліку, а реєстрація податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних з порушенням строку, встановленого ст. 201.10 ПК України, є порушенням порядку та процедури податкового обліку і охоплюється складом адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

При цьому суд вважає, що звільнення від фінансової відповідальності, передбаченої ст.120-1.1 ПК України, за порушення строків реєстрації податкових накладних в перехідний період з 01.02.2015р. по 01.07.2015р. не скасовує факту вчинення правопорушення і не звільняє посадових осіб підприємства за наявності відповідних підстав від адміністративної відповідальності.

З цих підстав суд не приймає до уваги доводи захисника ОСОБА_1 щодо відсутності факту порушення правил податкового обліку і відповідно підстав для притягнення ОСОБА_2 до адміністративної відповідальності за вказаною статтею.

Сам факт реєстрації податкової накладної з порушенням 15-денного строку ОСОБА_2 не оспорює.

За таких обставин, суд вважає, що в діях ОСОБА_2 наявний склад адміністративного правопорушення, передбачений ч.1 ст. 163-1 КУпАП.

Також суд вважає, що вина ОСОБА_2 в скоєнні даного адміністративного правопорушення підтверджена належними та допустимими доказами - протоколом про адміністративне правопорушення №736146, який складено уповноваженою посадовою особою органу державної податкової служби у відповідності до вимог ст.256 КУпАП, актом перевірки від 08.04.2015р., копією податкової накладної №183 від 28.02.2015р., копією податкової декларації за лютий 2015р., показаннями свідка ОСОБА_3

При цьому суд враховує, що захисник ОСОБА_1, який надає правову допомогу ОСОБА_2 в даному провадженні, в суді не заперечував, що як копію акту перевірку, що став підставою для складання протоколу, так і копію самого протоколу ОСОБА_2 отримав, але не згоден з ними, свої заперечення на акт подав до ДПІ, а на протокол до суду.

Суд вважає, що в даному випадку ОСОБА_2 скористався своїми правами на ознайомлення з матеріалами справи, подання пояснень та доказів, користування правовою допомогою, передбаченими ст.268 КУпАП.

Згідно ст.. 22 КУпАП при малозначності вчиненого адміністративного правопорушення орган (посадова особа), уповноважений розглядати справу, може звільнити порушника від адміністративної відповідальності і обмежитись усним зауваженням.

Суд вважає можливим звільнити ОСОБА_2 від адміністративної відповідальності за ч.1 ст.163-1 КУпАП за малозначністю і оголосити йому усне зауваження, оскільки діяння, вчинене ним, містило в собі усі юридичні і субєктивні ознаки, що характеризують правопорушення, передбачене ч.1 ст.163-1 КУпАП, але внаслідок всіх конкретних обставин воно не відповідало тій суспільній небезпечності, яка є типовою для цього виду правопорушення, зокрема, його дії субєктивно не були направлені на заподіяння шкоди суспільним інтересам, юридичним та фізичним особам, і така шкода фактично не була заподіяна.

Згідно ч.2 ст. 284 КУпАП при оголошенні усного зауваження виноситься постанова про закриття провадження у справі про адміністративне правопорушення.

На підставі вищевикладеного, ОСОБА_2 слід звільнити від адміністративної відповідальності за ст.. 163-1 ч.1 КУпАП за малозначністю, оголосивши йому усне зауваження, провадження у справі закрити.

Керуючись ст..9,22,163-1 ч.1,245,251,252,280,284 КУпАП,

ПОСТАНОВИВ:

ОСОБА_2 визнати винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.1 ст.163-1 КУпАП.

ОСОБА_2 звільнити від адміністративної відповідальності за адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.163-1 КУпАП за малозначністю, оголосивши йому усне зауваження.

Провадження у справі про адміністративне правопорушення, передбачене ч.1 ст.163-1 КУпАП, відносно ОСОБА_2 закрити.

Постанова суду може бути оскаржена до апеляційного суду Запорізької області через Хортицький районний суд м.Запоріжжя протягом 10 (десяти) днів з дня її постановлення.

Постанова набирає законної сили після закінчення строку на подання апеляційної скарги.

Суддя Н.А.Мурашова

28.05.2015